38 
Keilhau 
denne Maade fremkomne Legemer bestaae, og det idet» 
min ds tc for de nydannede Krystaller en endog meget frj 
Bevægelse, maa dog vel forudsættes at finde Sted, og Mu- 
ligheden for denne kjende vi kun i Fluiditeten. Factum 
er imidlertid, at disse Dannelser foregaae, deels med et 
Material , som, for vor Iagttagelse, var og forbliver hyad 
vi kalde fast, rigid, nemlig ikke draabbart flydende og ikke 
elastisk flydende, deels i et fast Medium , som efter vore 
vante Forestillinger ikke synes at kunne tillade nogen Be- 
vægelse af Stoffene i sig. Det er hoist uheldigt for Geo- 
logien, at dette hele Feldt for vigtige Undersogelser end- 
nu er saagodtsoin slet ikke bearbeidet. Saaledes gives der 
endog en metallurgisk Proces, som paa en slaaende Maade 
fremstiller det anførte Factum, men som, uagtet den alt 
meget længe liar været anvendt, og vist ogsaa temmelig 
iænge af Chemikerne er bekjendt som tilværende, dog end- 
nu ikke noiere er bleven undersogt. Jeg sigter til den 
nu allerede for flere Aar siden af en italiensk Geolog 
(Breislak) berorte, i Scandinavien samt ved Agordo i Ba- 
llen brugelige Behandling af visse fattige Kobberertser, 
hvorved man ved Iljælp af en passende Hedegrad, som 
dog, hvis Processen skal lykkes, ikke maa frembringe 
Smeltning , erholder det Meste af Kobbergehalten samlet i 
Midten af Ertsstykkerne, medens en Deel af det i den raa 
Erts indelioldte Jern og Svovl synes at drives udad; Kob- 
beret, som for ikkun var forhaanden som Kobberkiis, der 
var meer eller mindre jævnt fordeelt i den hele Masse, 
fiudes nu i det Indre som en Kjærne, der fremstiller en For- 
bindelse lig den spraglede Kobbererts eller selv en paa Kob- 
ber endnu rigere Masse. Man gi ve dette Phænomen hvil- 
ken Forklaring man vil, saa horer det uimodsigeligen til 
den Gruppe af Kjcndsgjerninger, som lærer os Muliglieden 
