40 
Keilhau 
nelser have kunnet skee, under sædvanlig Temperatur, i 
Liibet af et Par tusind Aar. 
Saa meget er tydeligt nok, at vi ved at komme i den 
Nodvendighed at maatte tye til disse Facta, vist ikke min- 
dre end vore Forgjængere skulle være nodte til at fore- 
gribe Chemien. Vi kunne ikke oppebie den Tid, da den 
vil have værdiget hine Særsyn mere Opmerksomhed; vi 
maae i Nodsfald soge at hjælpe os med dem, saaledes som 
de ere. Det Lidet, de aabenbare os om de Egenskaber 
ved Legemerne og om de Operationer, hvorved Naturen, 
foruden ved de mere haanagribelige Processer, bevirker 
Frembringelsen af Krystaller og Mineralspecier, er virkelig 
det Sidste, vi kunne fremfinde af det, hvori vi skulle soge 
en Grundvold for vor nye Theorie, saafremt vi derved ikke 
ville gaae udenfor al directe Erfaring. 
Vi skulde egentlig forst prove, hvorvidt det vel be^ 
kjendte Forhold, at Stoffe i en expansibel fluid Form 
kunne afsætte sig som Krystaller, her kan komme i Be- 
tragtning. Men allerede ved forste Oiekast bliver sikkert 
Enhver vaer, at dette Forhold ikkun leder iud paa en 
yderst ufrugtbar Grund. Dog erindres man ved denne 
Leilighed om en alt for nogen Tid siden fremsat Mening, 
der kan uævnes som et Beviis paa, hvilke — jeg kan nok 
sige — fortvivlede Anstrængelser Vanskeligheden ved at 
forklare Massivbildningernes Forholde har fremkaldt. Iblandt 
Bestræbelserne for at lose denne Geologiens Hovedgaade 
mangler heller ikke det Forsog, at antage idetmindste 
nogle af disse Bildninger som fremkomne ved Condensa- 
tion af luftformige, i Atmosphæren udbredte Legemer, der 
uedsloge sig og antoge fast Form. Fra nogensomhelst 
Side at forfolge denne Idee videre, vove vi ligefrem at an- 
see som blot Tidsspilde, 
