58 
Keiman 
cesser. At saadanne Actioner fortrinligviis have været virk- 
somme, hvor heterogene Masser berdre hinanden, kan man 
see paa utallige Steder i nye og gamle Formationer, og 
iblandt disse Steder forekomme ofte nok saadanne, hvor 
vulkansk Hede umuligen kan paastaaes at have virket tit 
Frembringelsen af de i Sporgsmaal værende Særsyn. Disse 
Fhænomeners Forholde i Christiania - Territoriet ere af 
overordentlig Interesse ©gVigtighed; de vise hen paa et 
langt mere sammensat Spil af Kræfterne, end den raa 
Virkning af en smeltet Masse paa dens Sidesteen skulde 
have formaaet at frembringe. Snart vise de sig, snart vise 
de sig ikke, ved de massive Bjergarter; snart fremtræde 
de ogsaa i Berorelses-Punkterne mellem blot skiktede Bjerg- 
arter. De i vort Territorium forekommende Exempler paa 
det sidstnævnte Forhold bor her ikke forbigaaes, uagtet 
de ikkun middelbart bidrage til at oplyse vor egentlige 
Gjenstand. Hvor Overgangsstraterne bedække Hrfjeldet, 
hvilket, som anfort, bestaaer af skiktede Bjergarter, er re- 
gelmæssigen en extraordinair Mængde Kiseljord forhaanden, 
og Ertsudmhlinger vise sig paa mangfoldige Punkter i Con- 
tacten. Fra dette ualmindelige Qvantum Kiseljord hidro- 
rer de mange qvartsagtige Masser, som ligge ved Urfjeld- 
grsendsen og med hvilke Euritporphyrens Række begynder, 
og fra den samme kommer sikkerligen ogsaa visse Qvarts- 
druser, som paa mange Steder findes udviklede i Urfjeldets 
bverste Skorpe, hvor det sees at have været bedækket af 
Overgangslagene. Af Ertser antræffes Ansamlinger af Mag- 
netjern og Kobberkiis, som især ligge i Urfjeldskorpen, 
men fremforalt Jernkiis, der er udforedt i hele den undre 
Deel af Overgangsformationen ; derfor er det, at denne her 
fremstiller Alunskifer istedetfor almindellg Leerskifer; thi 
Alunskiferen er ikke Andet, end en ved Coniactea med 
