Granitens Theorie. 
71 
mod Skiktningsplanerne; i dette Tilfælde var altsaa Kry- 
staldelenes lagvise Anordning ganske vist bestemt af noget 
Andet end den oprindelige Stratification, og henfore vi 
denne bestemmende Kraft til Krystal-Actionerne, saa synes 
det vistnok rimeligt, at disse ber have været kraftigere, 
end om Granit var produceret ved Omvandlingen, da Gra- 
niten er et Aggregat af Mineralindivider, hvis Sammenord- 
ning maa ansees som regellos, i Forhold til den i Gneisen 
herskende parallele Samraensætning. — Det skjonneste 
Exempel paa den her tilsigtede Dannelsesmaade af Gneisen 
bliver dog hiint i Berner Oberlaud *), hvor der ved de i 
Kalken indgribende Gneismasser virkeligen umulig kan tæn- 
kes paa nogen sand Stratification, betegnet ved disse Mas- 
sers Parallelstruktur. 
Andre Facta synes imidlertid at vise, at Krystalindivi- 
dernes Beliggenhed i de krystalliniske Skifere er bleven be- 
stemt efter den oprindelige Skiktning, saa at, i disse Til- 
fælde, Skiferstrukturens Flader falde sammen med eller 
dog ere parallelle med Skiktningens* og dette har vel endog 
som oftest Sted. Naar vi finde t. Ex. Glimmerskifer af- 
vexle med Lag af Kalk, og see Glimmerbladene parallele 
med Bjergartens Lag, saa kunne vi ikke betvivle, at disse 
Blade ligge i den sande Skiktnings Retning; og dette For- 
hold horer til de alleralmindeligste. 
Af alt det, som vi nu have anfort om Skiferstruktn- 
ren ved de i Spdrgsmaal værende Bildninger erholde vi saa- 
ledes folgende Resultat : i det de krystalliniske Skifere om- 
dannedes af ukrystalliniske Skifere eller overhoved af ukry- 
stalliniske skiktede Bjergarter, bestemtes vel Krystaliudivi- 
*) Forhen beskrevet efter Hugi og Studer. 
