94 Om Kongsbergs Ertsfeldt og Solvgange. 
ved Solvets Fordeling i disse Leiesteder. Forst ere et Par 
Omstændigheder at berore, som forene sig i den Henseende, 
at de bidrage til at gjore den Kongsbergske Grubedrift sær» 
deles kostbar. Gangene, hvori Solvet inholdes, ere i Al~ 
mindelighed meget smale, oftest faa Tommer mægtige, saa at 
man, for at vinde Ertsen af en saadan smal Gang, blot for 
at erholde tilstrækkeligt Rnm, oftest maa udbryde en Mængde 
af det dove Bjerg tilligemed Gangen. Det er vistnok saa, 
at Gangene undertiden naae et Par Fods Mægtighed og der- 
over, og at Solvet ikke aldd holder sig ganske noie inden- 
for Gangene alene, men ogsaa findes i mere og mindre 
Mængde at gjennemtrænge de nærmest tilliggende Partier 
af Sidestenen d. e. selve Baandene, samt at undertiden flere 
Gange ligge hinanden saa nær, at de kunne vindes under 
Eet; men disse Tilfælde ere dog de sjeldnere, og i Almin» 
delighed maa Driften, som anfort, skee paa den enkelte 
smale Gang. Den anden her tilsigtede Omstændighed er 
den, at Gangene, saaledes som dette Slags Leiesteder sæd» 
vanligviis pleie, have et meget steilt Fald eller ere mere 
eller mindre lodrette; idet nu deres Ædelhed er indskræn- 
ket til Krydset med Faldbaandene, hvilke ligeledes have et 
steilt Fald og som oftest heller ikke ere meget brede, maa 
Driften paa Gangens ædle Puncter naturligviis altid tage 
Retningen mod store Dyb, hvor Enhver indseer at Arbeidet 
maa blive besværligt og kostbart. Kongsbergs Gruber ere 
ikke sjelden over 1000 Fod dybe, medens de vist ikke ofte 
naae en Længde af 200 Fod eller derover. Ikke at tale 
om Forskjellen fra de Gruber, som bygge paa mere eller 
mindre vandrette Leiesteder (Leier og Fibtser), afvige de 
altsaa ogsaa fra dem, som ellers ere anlagte paa Gange; thi 
da disses Ædelhed i Almindelighed ikke, saaledes som her, 
er bundet blot til visse indskrænkede Stykker af deres 
