122 
K e i 1 h a u 
vigtig Gjenstand i vort Lands Geologie angaaer, da har jeg, 
leilighedsviis, berettet om det fleste af inine tidligere Iagtta- 
gelser herover i Mag. for Naturv., 2den Ræbhes Iste Bind 
P. 51 — 57, og 2det Bind, P. 133 — 144$ det Ovrige af disse 
Iagttagelser vil blive optaget i nærværende Stykke, i hvilket 
jeg, foruden at recapitulcre samtlige mig bekjendte ældre Be- 
merkninger om Sagen, isærdelesbed skal meddele Resultaterne 
af mine seneste Undersogelser, der bleve anstillede i forrige 
Aars Sommer (1836) i Selskab med min ærede Yen, Hr, 
Lector Boeck, paa en Beise langs hele Kysten fra Chri- 
stiania omkring Lindesnæs til Trondbjem, en Beise, hvis 
udtrykkelige Formaal det var, saavidt muligt at fuldstæn- 
diggjore det allerede ikke ubetydelige Material til en en- 
delig Besvarelse af Sporgsmaalet betrælfende Landjordens 
Fremstigning paa denne Side af Halvoen. 
Det er altsaa dette Material, jeg ber fornemmelig bar 
til Hensigt at samle paa eet Sted. Det er vistnok ikke 
blevet saa fuldstændigt, som man kunde onskc,* dog troer 
jeg virkelig, at af særdeles v i g t i g e nye Oplysninger 
nu neppe ret mange ere mere at vente. Forst naar ogsaa 
hos os INiveau-Merker blive anbragte paa passende Steder 
langs Kysten, og Sagen overhoved vinder mere almindelig 
Opmerksomlied, skulle kanskee vore Efterkommere engang 
kiume see sig Opgavens fuldkomne Losning nærmere. 
De Data, som blive at bibringe, ville naturligviis ogsaa ber, 
saaledes som ved Undersogelserne over Sverrigs Stigning, 
deels komme til at bestaae i directe Erfaringer og histori- 
ske Yidnesbyrd — det væresig nu bekræftende eller benæg- 
tende— -deels i blotte Natur-Monumenter. Hvad disse sidste 
angaaer, da ville vi dog ikke forsoge at folge dem saa 
langt tilhagc i fjerne Tidsrum, som de vistnok virkeligen 
turde være at findej for ikke at vove os for vidt, ville vi 
