om Landjordens Stigning-. 155 
for dette Tidspunkt. Det er alt ovenfor anført, at Leer- 
feldfet ved Foden af Lahongmoens Sand-Terrasse maa være 
yngre end denne, da den sidstc, saavidt man kan sce, med 
sin nederste Deel ga a er ned under Lecrmassen. Men nu 
forholder Sandet sig her som Leret i Relingen 5 det be- 
dæhkcr en Mængde Blokke, som ligge umiddelbar paa Klip- 
pegrundeo, og som komme tilsyne, saasnart man fra Ter- 
rassen træder ud paa denne j virkelig bar jeg ogsaa i em 
Groft iige ved Enden af Leerpiaiocn nedenfor Lahong- 
moen seet en Mængde Hullestene at danne næsten et heelt 
Lag, nedad strækkende sig ben me! lem Leret og den faste 
Klippe, og opad mellem denne og Sandet og Gruset, som 
tilligemed andre Hullestene sammensætter den berværende 
tidtomtalle Åfsats eller Terrasse. De uden Sand og Gru us 
forekommende Blokke maae altsaa forst være bidforte,* der- 
paa afsattes Sandet og de (ivrige Hullestene, og saa forst 
Leret. Ålt dette fremgaaer ligefrem af de anførte Lei- 
ningsforholde. Men naar vi berbos ogsaa fage Hensyn til 
det meget forskjellige Nivean, hvortil disse frende Deposita 
stige op, saa maa det vel idefmindsfe synes boist rimeiigt, 
at de forst ankomne Hullestene, som gaae til en saa meget 
betydeligere Hoidc end Leret, ogsaa maae hi d rorc fra en 
meget tidligere Tid end dette 5 thi vi vide af lagtfagelser- 
ne i Danmark o. s. v., at Blokkcformationen gaaer gjen- 
nem en meget lang Periode, saa at det er natnrligt at an- 
tage det hele Phænomen som en Folge af ganske succes- 
sive Åarsager. Er det rigtigt, at det over Hommerige 
iidbredie marin iske Leer vidner om en siden dets Afsæt- 
tel se foregaaet Hævning af Landet af mindst fem eller sex 
lumdrede Fod, og de eiratiske Blokke paa Bjergstræknm- 
gen i Sydvest om en Hævning af ofte, ni eller endnu 
liere hundrede Fod (thi de findes maaskee endnu koiere 
