om Landjordens Stigning. 
157 
indtil 870 Fotl o. Havet (K., 1834)} ikke langt fra Veiens 
Kulminations-Punkt, laac her et stort Antal fremmede Rul- 
lestcne, men deriblandt bemerkedes kun een Syenitblok og 
ligeledes kun een Blok af haard Skifer, medens den storste 
Mængde bestod af Graavakke-Bildninger, blandt hvilke ogsaa 
een af denne cbarakteristiske blaalige Qvarts, der sikker- 
ligen ikke forekommer anstaaende sydligere end i Sondre 
Ourdal i Valders, men hvoraf det oven over Oyeren liggende 
Rullestvkke sikkert hellere er kommet fra Sondre - Gold- 
brandsdalen. 
Paa Bomkollcn i Askim, der naaer en Hoide af 500 
F. o. H sees, lige paa det Overste af denne lille Kuppe, 
en stor Mængdc af Christiania-Territoriets Granit- og Sye- 
nilbildninger 1 ). Nordlig’ i Edsberg forekomme de ligele- 
des, dog ber temmelig sparsomt i Forhold til den over 
denne Egn udstroede Mængdc af Gneis-Rullcstene. Ved 
Mysen laae en liden Blok af Rhombeporphyr, som kunde 
være fra Ckristiania-Temtoriet eller ogsaa fra Hedemarken, 
hvor denne Bjergart forekommer ved Narud 5 men rime- 
ligst var den fra forslnævnté Lokalitet, da ikke faa der- 
fra stammende Syenit - og Granit * Stykker fandtes paa 
samme Sted. 
I en meget stor Blok af Granit, som ligger paa Vest- 
siden af Passet mel fem Edsberg og Roddenæs (sce Aints- 
kartet $ dette Pas stiger til en Hoide af 630 F. o. IL, B. 
& IL, 1834), troede jeg endnu at gjenkjende en Bjergart 
£ra Chrisliania-Territoriet 5 ostenfor dette Punkt saaes slet 
*) Paa et Sted ovenpaa Kollen ere de, formodentlig for meget 
lang Tid tilbage, blevnc sammcnstablede til et Slags Fois^ 
skandsning. 
