158 
Kei lli au 
ingen Hullestene, som kunde antagcs derfra at kave sit Ud- 
spring. — Kommende (ad en ganske anden Ver) fra Syd- 
os?, fra Fredrikshald, kemerkede jeg' den forste BJok fra 
dette Territorium mellein Gaardcnc Torp i Rokke og Pran- 
g‘erod i Skiktvcd; det var et lidet Rullestykke af Rhombe- 
porpkyr med kraimrod leersteenagtig Grundmasse. 
Blokke af Graavakke - Bildninger lige dem, som ere 
ansiaaeode paa Iledemarhen, i sondre GuMkrandsdalen og 
Osterdalen , antræfies vistnok i Smaaleknene , men dog’ 
yderst sjelden $ i keie Aremark modfe vi slet ingen dcr- 
af, men mod Vest saaes den sidste af dette Slags ved 
Dillingen. 
I den sydostlige Deel af Amtet kar man vanskelig! 
ved at erkjende Rullestcnene som dyltede langveis fra, udcn 
af deres afrundedc Form 5 tki de Bjergarter, kvoraf de lier 
kestaae, ligne i Almindeligked dem, kvorpaa de ligge. Hj« 
kun sydlig ved Soen Asperen var en temmelig Mængde 
Granitklokke paafaldende snellem Gneis-RuHestencnc, kvilke 
i denne Egn i stor Freqvcntg ere udspredte over de her- 
værende flade Klipper. Graniten i hine Blokke udmerher 
sig ved Fcldspathens friskt og dykt kjodrode Farve, samt 
ved slet ikke at ligne nogen af Chrisliania-Territoriets Gra- 
nit-Varietefer, og heller ikke nogen kekjeodt Modiheation 
af den Granit, som forekommer i Smaaleknene selv. Paa 
den nogne og plane Gneis - Grand vare Rullestenene her 
undertiden saaledes henlagte, at cn storrc Blok kvilede paa 
to eller tre mindre aldeles uden at herore det faste Under- 
lag, et merkværdigt Forhold, som viser, hvor roligen de- 
res Transport eller dog deres Åfsætning er foregaaet 
Åt en saadan Opstakling af den ene Blok paa den anden 
virkelig klot er et Natiirpkæoomen, vil Enhver, som kar 
reel det paa disse ode Steder, oødvendigviis antage, og 
