om Landjordens Stigning’. 
163 
bredere end den er, og i Længde vikle den neppe vinde 
over en halv Miil, da Dalen omkring vor S«ad stiger tem- 
melig snart til 200 Fods iloide. Dramsljorden sladde hel- 
ler ikke klive stort bredere end nu, men den vilde blive 
særdeles meget forlænget, og erholde flere betydelige Ar- 
me: Licrdalen vilde fyldes, og ligeledes Egcrs vide JBas- 
sin, hvorfra Fjorden vikle fortsælte til Mingeriges endnu 
videre Bekken x ), og gaae lige op mod Grændscrne af Ha- 
deland. Af Jarlsberg vilde Sandedalen forsvinde samt nogle 
Stykker af Landet ovenfor Tonsherg. Laurvig vikle tabe 
nogle Oer, medeus andre vilde fremkomme ved Fraskillcl- 
sen fra Fastlandet af visse Landparticr, og Fjordene vilde 
gaae længcre iud. I Bratsberg vilde Langesundsfjorden 
blive meget betydeligere; den vilde bedække hele Hjerpen- 
dalens Bund, og mod Nordvest skulde den fortsælte lige 
til Sovde og Boc, bredere og længcre end det nu lier be- 
liggende Nordsoe-Vand, da dettes Hoide over Havet kim 
er omtrent 60 F. (eller i høieste Vandstand omtrent 70'). 
Landet videre mod Sydvest, nemlig i den dvrige Deel af 
Nedre-Tellemarken og i Nedenæs og Ulandal skulde, under 
et stort Overblik, ikke synes at forandre sin Contour mc- 
get, selv om Havet steg endnu hoiere, end vi have antaget ; 
betydelige Fjckle findes vel ikke ber forend et godt Stykke 
op fra Kysten, men allerede denne selv fremstiller dog et 
umiddelbar fra Soen af saa meget stigende Klippeland, at 
Våndet vist maattc voxc mere end 200 Fod, for at den af- 
mindelige Kystlinie skulde vige endog blot en fjerdedeel 
Miil tilbage. Imidlertid vilde ved et saa meget hoiere 
1 ) Tyrifjorden angives paa Carpelans Kart, jeg veed ikke fra 
hvilken Kilde, at ligge 150 F, o, II, 
