om Landjordens Stigning’. 
171 
dog* altid ved overordentlige Anledninger, og det kan ikke 
forudsættes, at de, meer end Indkyggerne nu , skulde have 
slæbt deres Faridier langt op paa Landet, hver Gang de 
kom hjem fra Sden. Nufortiden have Indvaanerne deres 
Baadstoc ved den samme Bugt umiddelbar ved Sobredden, 
hvilket viser, at her i Ålmindclighed ikke nogen svær So- 
gang gaaer ind, der kunde gjdre det nodvendigt at trække 
Fartoierne kdit op* 
Gaaer man fra det nuværende Baadleie henimod de 
gamle Skibsgrave, eller kanskee lidt mere lige op efter 
Eidets Midte, saa træffer man, omtrent 100 Skridt fra Sdem 
og i 10 Fods Hoide over samme, endnu et andet, paa lige- 
dan Maade som det fdrst beskrevne, til Fartdiers Opsæt- 
ning indrettet Sted* Ben Slutning ligger saaledes meget 
nær, at ”Snekkestdet” successive er blevet nedflyltet, efter- 
som Landet steg, og Strandbredden derved rykkedes læn- 
gere ud. Uoiere kan Eidet ikke være blevet uden ved 
Hævning, da Grdfterne just fremstille os den gamle Over- 
flade; at det kan have tiltaget i Breden ved nye tilskyllede 
Masser, er maaskee m ul i gt, skjdnt, især naar man taler om 
en nogenlunde betydelig Tilvæxt, ikke meget rimeligt, da 
denne Virkning ber, hvor ingen Elv men kun en hdist 
«betydelig Bæk 1 ) falder ud, alene maatte tilskrives Sden, 
*)Man kaldte denne Kragebækken, og det sludde da vel være den 
af Torfæus omtalte Krakubæk, saaledes benævnt efter Aslaug, 
der under ©pholdet her maatte tækkes med Navnet Kraka. 
Den har sit Udspringfra en Myr i Nordvest ved Eidet, og gjen- 
nemstrdmmer et saa kort Stykke ned til dette, over hvilket 
den forresten lober, at den næsten slet ikke vilde være at 
lægge Merke til, ifald den manglede denne sidste Deel af sit 
Lob, en Afkortning, som man maa antage, naar man vil fore- 
stille sig Eidet som endnu ikke opdukket over Soen. 
