om Landjordens Stigning 1 . 
175 
net i Skjældalen. Hvad idvrigt denne merkværdige Steen 
angaaer, da hav de den temmelig skarpe Kanter og var et 
Brudstykke af en Porphyr-Årt, der ellers forekommer som 
fast Klippe i Dalens Kalk- og Leerskifer-Feldt, saa at den 
maaskee ikke er at henregne til de erratiske Blokke 5 men 
saadanne vare dog ligeledes forliaanden i etler rettere un- 
der Leret, og paa en fuldkommen afrundet Rullesteen af 
Zirkonsyenit var der nogle kalkagtige Pletter, hvilke jeg 
maatte ansee som Levninger af Balanus-Fodstykker. Faa 
Skridt nedenfor har desuden Lector Boeck bemerket vel 
vedligeholdfe Serpula-Skaller paa en Syenitblok, saa at idet- 
mindste disse Rnllestenes Flytning bestemt er foregaaet 
tidligere, end Leret her afsattes. 
Det blev sagt, at Leerfeldtet fortsætter selv lige tid i 
Fjorden 3 herved fortjener at bemerkes, at Prof. Ehernberg 
fra Berlin antraf en Leerbanke paa Fjordbtindcn udenfor 
Drobak, hvorfra han optog de samme ”fossile” Skaldyrs» 
Levninger, som vi ellers linde i indtil flere hundrede Fods 
Hoide over Havet. 
Ogsaa skjælforende Sandmasscr forekomme i Egnen 
omkring Christiania. Paa Vestre -Langoe i Bonneljorden 
seer man en saadan tæt ved Oens IXordspidse, faa Fod 
over Fjorden, og noget lioiere oppe paa den samme Oe 
har der været et lignende Depositum, men som nu deels 
er bortfort, deels hedækkct i Anledning af de der opforte 
Bygninger. Begge Masser have været afsatte umiddelbar 
paa de Overgangs-Strata, som her danne Fjeldgrunden. 
Ved Landstedet Hovig ecn Miil vestenfor Christiania 
og ved Skydsstationen Ravnsborg har man, for at erholde 
Veifyld, aabnet nogle Sandgruber, hvori findes en Mængde 
fossile Conchylier. Sandet ligger ogsaa paa begge disse Steder 
umiddelbar paa det faste Fjeld, og Leer seer man ikke for 
