om Landjordens Stigning. 195 
liggenheder og tagc Hensyn til Overfladeformen og Hoi- 
den af Landet, livorpaa disse Masser efter en saa besynder- 
lig Regel ére benleiede. Hoiden af Banken ovenfor Ny- 
gaardsdalen kan antages at være omtrent 400 Fod over 
Christiania - Fjorden $ Massen ved Tonsen ligger maaskee 
endnu noget hoiere, derimod Volden nedenfor Bredtved 
noget lavere. 
Ogsaa i Nærheden af Skien findes en Banke, som vi- 
ser megen Analogie med Raerne$ som disse bestaaer den 
af Blokke, Gruus og Sand, og ved sin særegne Beliggen- 
bed tilkjendegiver den sig som dannet ved en ikke aldeles 
indskrænket lokal Åarsag *). Den har meilem Skien og 
*) Paa flere Steder forekommende Masser af den nysnævnte Sam- 
mensætning, men som ifdlge deres Form og Beliggenhed eller 
andre Forholde kunne synes blot at hidrore fra opstuede Ind- 
soer eller — som Nogle ogsaa have tænkt sig — fra forhen- 
værende Glætschere eller overhoved^fra blotte lokale Aarsager, 
maatte jeg naturligviis her forbigaae at omtale , da de , ifald 
virkelig Havet ikke har havt nogen Andeeli deres Dannelse, slet 
intet bevise ved Sporgsmaalet om Landstigningen. Da imid- 
lertid den rette Oprindelse af de fleste af disse Masser endnu 
er meget uvis, saa skal jeg ikke foisomme idetmindste i INo- 
terne at gjore opmerksom paa de vigtigste bekjendte af dem, 
for at de af folgende Reisende nærmere kunne studeres. Saa- 
ledes findes paa Eger ved Gaarden Ryg en meget hoi Banke, 
hvilken, for den blev gjennembrudt af Drams*Elven, har lig- 
get tværs over hele Dalen, Nermere Drammen, om jeg min- 
des ret, paa Gaarden Narveruds Grund, lober en ganske lav 
Sandvold ligeledes i en Retning tværs over Dalen*. VedSvelvi- 
gen har en overmaade betydelig Gruus- og Steenvold adskilt 
den ovre Deel af Dramsfjordens Rende fra den nedre ; endnu 
staae [de Partier deraf tilbage,sompaa begge Sider laae nærmest 
ind til Fjeldet, og uagtet de store Arbeider, som man har ud- 
fort for at rense Skibslobet, saa er dette endnu fuldt af store 
Blokke (see Kraft, II, 676—678). Har Dramselven nogensinde 
havt sit Udlob sydefter fra Kobbervigen d. e. Tangen i Dram- 
