198 
Keilliau 
Fjærestrandcn, hvor den er bekjendt onder Navn af Gjederygf* 
gen, og’ hvor den jost ligger o verst paa det derværende Gneis* 
terrain, en Holde af omtrent 300 F* o. li. Den stryger mod 
Syd og Nord; men til den sidsfnævnfe Side afbrydes den af 
det store tellerøarldske Vas drags Dalrende; dog troer jeg, 
at den endnn er forbaanden vestlig op fra Fossum Verk. 
Ved Gaarden Galdsæt (291 F. o. li., K. 1830), hvor man, oppe 
paa Urfjeldboiden, netop beGndcr sig i Bankens JLinie, 
ligger idetinmdste en ualmindelig* Mængde Blokke. Vesten- 
for Gjederyggen bemerkedes slet ingen Blokke af Over- 
gangsform alionen, bvis Granit- eller Syenit-Fjeide man dog’ 
ber bar for sig i kort Åfstand mod Norden og Osten} i 
Banken selv var idetinindste den aSlerstorste Mængde af 
Mollestenene Gneise og Qvartse samt en Granit, lig den, 
som den forekommer i Nedre-Tellemarkens Grgneis} Qvart- 
sene hidrbre fra Ovre-Tcllemarken. 
Paa Kysterne vestefler synes ganske andre Ldbredelscs* 
men (see Strom, Egers Beskr. P. 6), saa maatte det vel kave 
været i en Tid, da denne store Dæmning ved Svelvigen endnu 
ikke var gjennembrudt. 
Masser af det tiisigiede Slags forekomme ogsaa i Smaaleh- 
nene og paa Rommerige. Merkeligst deriblandt er en i Thune 
under Navnet Trbsken eller Troskliolmen bekjendt Banke af 
Blokke og Gruus, der adskiller Mingc- Våndet fra lisnæstjorden. 
Den ligger noie retvinkligen mod Loket af Vasdragets trange, 
af steile Klipper indsluttede Dalrende, i hvilken den i Flom- 
tider fremstiller en angagtig, paa tværs liggende Oe, men ved 
lavere Vand et formedelst en liden Isthmus med den nordlige 
Strandhred sauimenkængendc, langt og skarpt fremstikkende Næs, 
som kun levner et ganske trangt Lob mellem sin \ derspidse 
og den modsatte Landside; dens storste lloide over Minge- 
vandet kan ansiaaes til omtr* oO Fad. Ogsaa denne Bankes 
Strdgretning er paralel med Raernes; men den kan vel ikke 
sammenstilles med disse, da den aldeles udelukkende synes 
at tilhore blot Palen, hvori den ligger. 
