om Landjordens Stigning. 199 
Blokke af en yderst grovkornig Granit,* de hvilede paa 
Gneis *). 
Jette gry de r^ i K lippe rn c indslebneRender o. s. v* 
— I Omegnen om Christiania findes «lettegryder i en meget 
betydelig Hoide oyer Havet paa Grefsen-Aasen og paa den 
midlere Deel af Vettakollen. Ved Drobak, lige ved Byens 
sydlige Ende, seer man flere dybe, temmelig horizontale 
Furer paa Siden af Gneisklippcrne, lobende parallelt med 
Fjorden, den overste maashee 20 Fod over Sospeilet. Paa 
Oerne udenfor Tonsberg skulle merkværdige Jettegryder 
forekomme. Klippe-Oerne ved Krageroe fremvise mange 
forskjelligen formede Indslibninger, hvoraf nogle ligge i 
I\iveau med Soen, andre næsten paa det Overste af disse 
Oer, som dog ere lave. Ved Asperoe-Sund nordlig ved 
Justoen ere flere Jettegryder inddreiede i en med liornblen- 
derige Indleininger opfyldt Gneis, som her overalt frem- 
træder,- den storste af disse Udhulinger naacde ned under 
Sofladen, andre viste sig lidt hoiere oppe. I Bjelland har 
Hr. Lieutcnant Johnsen seet en Jettegryde oppe paa Hom- 
meheien paa et Sted„ hvis Hoide over Havet han troede 
at maatte anslaae til mindst 7 eller 800 Fod. 
*) Ved Lindesnæs-Fyr viste man os en, dog ikke til de erraliske 
Blokke, horende los Steen, efter Beregning af 31 Kubik-Alens 
Indhold, som i en for nogle Aar siden indtruffet Vinterstorm 
blev væltet ganske omkring blot af Sostyrtningerne, uagtet 
disse forst maatte passere en foranliggende beskyttende Klippe 
af 50-80 Fods Hoide, og uagtet Stenen selv laae i et Snees 
JFods Hoide over Havet. Dette Fxempel paa Soens og Stor- 
mens Magt fortjener at erindres. Under saadanne Storme 
sproiter Sovandet heelt over Fyrtaarnet, hvis Lanterne har 
*cn Hoide af 149 F. o. H. 
