210 
Keiliiau 
viis kan have Hensyn* Hele Oen er neppe paa noget Punkt 
stort over 30 Fod hoi, men paa mange Strækninger er tien 
meget lavere, saaat, livis den i de sidste 800 Aar kar hæ- 
vet sig* noget kjendeligen, maatte den i de beromte Arne- 
sonners Tid liave været betydeligen mindre af Omfang end 
nu, hvilket ikke er rimeligt. Men et ganske bestemt Merke 
paa, at ingen kj endelig Forandring er foregaact med dette 
lille Lands Hoide i det tilsigtede Tidsrom, afgiver et gam- 
melt ^Skibsstade” (Strøm, k c,, 110), der er bekjendt un- 
der Navnet Groftcn^ og som Jigger paa Oens Ostside. Af 
dette i Sandbakken udgravede Hum fandt vi Hunden, som 
ved indfaldne eller ellers tilkomne Dele synes nu endog at 
være noget lioiere end oprindelig, at ligge neppe et Par 
Fod lodret over det Punkt, hvortil hoie Flodstande naac, og 
bele Strækningen nedenfor var ikkun den blotte MulSesteens- 
strand, hvilken ned til det nuværende Fjæremaal var om- 
trent 16 Skridt bred. 
1 flere Henseender meget lig Gidskoe er Yigeroen, 
der ligger saa nær ved hiin, at neppe den ene af disse 
Oer kan liave været nogen Hævning underkastet, uden at 
den anden deeltog i Bevægelsen. Heller ikke erholdt vi 
ber, hvor der findes endnu flere Alderdomsminder end paa 
Gidskoe, nogen Stotte for Meningen om en Stigning af 
Landet i de senere Tider, men snarere ogsaa paa dette Sted 
Beviser for det Modsatte* Man har formodet, at visse store 
Fordybninger i Sandterrainet et godt Stykke inde paa Oen 
skulde være gamle Skihsværfter, og da sandsynfigviis just 
de, hvor Gauger-Rolf *) bar bygget, forend lian togede til 
l ) At "Vigeroen eller Viggeren, der ogsaa heder Roaldsden , var 
Rognvald- More- Jarls Sæde, og at Rolf (^Raoul”, som han. 
skrives i franske Kroniker) virkelig har færdes der 5 synes 
Iioist rimeKgt. 
