214 
R e i I li a li 
opbevare Muslingskaller o. s, v. skikkede Bjergarter, ana* 
loge med de nye, i et som det synes lidet dybt Hav aS*satte 
Bildninger, som vi saae saa vidtloftigen udbredte i den 
sydlige Deel af Agershuus-Slift, og som vi ogsaa skulle 
gjenfinde i det Indre af Trondhjems- Stift* flasser, som 
kave mere Liglied med de paa Ostlandct antrufne Alluvio- 
aier af grovt Material og tiden organiske Levninger, fore- 
komme derimod lier i tiSdeels meget anselige Nedlag* Lde 
ved Havet, især paa tvende Steder — Lister og Jæderen — 
hestaae hele store Strækninger af Sand, Gruiis og Hulle- 
stene, ved hvis Dannelse Havet vist ogsaa har været virk- 
somt, men formodentlig paa en anden Maade, end hvor det 
afsatte de finere Masser med Uonckylie-Bcster, Ogsaa inde 
i Fjordene og Dalene forekommer gruus- og steenhlandei 
Sand i særdeles mægtigc Masser, men angaaende disse De- 
posita er det undertiden tvivlsomt, hvorvidt deres Oprin- 
dclse vedkommer Havet: hoie Sandferrasser springe ofte 
frem i de indre Fjorde og Dale fra den nedre Deel af de 
stelle, gjerne to, tre eller flere tusind Fod over Fjord spei- 
let eller Daihunden opstigende Fjeldvægge, og ere oiensyn- 
ligen igjenstaaende Partier af Afleininger, som udfyldte 
Hunden af de dyhe fndsnidt i Fjeldkroppen,* men deslige 
Afleininger kunne maaskee i flere Tilfældc ahtages at være 
afsatte i isolerede Bassins fyldte med Ferskvand, hvilke forst 
senere, ved en fortsat Uddannelse af Fjordrenderne, ere 
komne til at nd gjøre Eet med disse. Hvor saadanne Ter- 
rasser (Mæler) ligge længere ude i de vidt gal) c-ede Fjorde, 
saasom i Sognefjordens midlere og yderste Strog, synes de 
dog at maatle være dannede under Havet, og aftsaa at 
vidne om en senere hetydelig Stigning af Landjorden* Det 
Uvisse heri viSdc naturligviis leltcligcn hæves, naar kim 
pogen organisk Levning var at finde i disse i alle Tilfælde 
