222 
K e i I ii a ti 
En lignende, men endim bredere og boiere Vold ska! 
findes paa R6dve-S(randen i Herroe Præstegjeld (Kraft, V, 
1-32), og’ paa Gidskoe forekommer en tredie, s&m strax skal 
klive nærmere berorfc. 
Valderde, Godde, Gidskoe, Vigcroe, Lepsde, Ilaramsde, 
FJemsoe og Fjærtofteo bestaae for en stor Deel, ja et Far 
ai* disse Oer endog for stdrste Delen af Sand og fUdle- 
ste ne, hvis Masser deels danne aldeles flade og Save Stræk- 
muger, deels mod Oernes Klippepartier jævnt opstigende 
Skraaninger, deeSs ogsaa fremstille saiaa Terrasser, Un- 
der Sandet skal, efter Strdm (II, 103), paa Gidskoe ligge 
et Lag af Leer* Over Sand- og Itollestecns-Fladernc kn- 
eles paa sine Steder Torv, og ofte en meget frugtbar 
M adj ord. 
Gidskoe er af alle disse Oer den merkeligste. Sydlig 
og især nordlig paa dette lille, kanskee, som alt anfort, ikke 
paa noget Punkt over SOFod hoie Land stikker fast Klippe 
(Gneis) frem som smaa Skjær, mel lem bvilke Ålkmalinas- 
g.erne kave kunnet fæste sig. Formlen den af disse Mas- 
ser dannede Flade forekommer ogsaa en deraf og navnligen 
af Hullestene besiaaende liden Landryg, som forst, i nogle 
sig paa, at andre ganske ligedanne Volde ogsaa findes ved ind- 
sluttede Fjordc, hvor Havet ikke skulde kunne formaae at op- 
kasle dem. Og dersom dette virkelig var skeet lucllem Skeide 
og Ousnæs, hvorfor har det Samrne , spørger man, da ikke 
ligeledes været Tilfældct ved den nærliggende Gaard Ulvsteen, 
hvor Bolgernes Magi er endim stdrre og Grundens Beskaffen - 
hed den samme som ved «lernbryggen ? Hertil maa jeg bemerke, 
at Banken virkelig forekom mig at fortsætte lige op tii Ulv- 
steen Kirke, men kun ikke med den paafaldende regelmæssige 
Fonn som nedenfor. Il vad forresten Betingelserne for Ban- 
kernes Dannelse angaaer, da have disse vist omfattet en hee" 
Complex af Omstændigheder, og ingenlunde blot hestaaet deri, 
at Havet frit kunde staae ind paa dc réspective Steder, 
