224 
K e i 1 h a u 
den, hvilket endnu fortjener at tilfoies ora samme, idetmindste 
i Syd ender ved en fast Klippe netop paa samme Maade 
som Gidskoe-Bankens tvendc Stykker ved Fjeldgrundens 
Fremragninger nordlig paa denne Oc. 
Strom anforer (II, 104), at der paa Gidskoe "allevegne 
under Jorden, ja endog under Torvraarken findes kjcnde- 
lige Levninger afTang og andet Saadant, so ra tilforn upaa- 
tvivleligen har hort Havet tiK Yi vare ikke istand til at 
opdage det raindste Spor af deslige Levninger, og en af 
Oens Behocre, sora ogsaa meente ofte at have seet Tang i 
Torven, kunde dog heller ikke nu vise os noget deraf. Da 
Torven, som naaer en Mægtighed af omtrent syv Fod, paa 
det Oiensynligste er Landtorv, indeholdende selv en Mængde 
store Trærodder, saa vildc heller ikke enkelte deri fore- 
kommende Tangklade bevise andet, end at Stormene, for 
som nu, fra Fjæren have kastet Soprodukter ind over Lan- 
det; forst ora t. Ex. det hele underste Torvskikt havde bc- 
slaact blot af Soplanter, skulde Forholdet have været af 
nogcn vigtigere Betydning * 2 * * ). 
J ) I det vi for dennegang forlade de af Sandet og Blokkene dan- 
nedeMasser, maae vi (ifolge vortFoi^sæt, Anm P. 15)5) ommel- 
de nogle særdeles merkelige af Griius og Stcne bestaaende 
Volde, som forekomme ved Lysefjorden indenfor Stavanger, 
og som Prof. Esmaidi har beskrevet i Mag. for Naturv + , 1824, 
S. 28—29 (see ogsaa Kraft, IV, 219). Den storste af dem fin- 
des i en liden Dal ovenfor Gaarden Fossan, ligger faa Fod over 
Havfladen, overspænder den hele Dal fra Fjel (i til Fjeld, og er 
omtrent 190 Fod hoi over den nedenfor liggende Slette. Prof. 
E. troer, at den er et gammelt Jokkelgjærde(Moraine). Den sy- 
nes dog at mangle en af disses sædvanlige Egenskaber , nemlig 
det bueformige Lob tværs over Dalen, og den turde i alle 
Tilfælde være at stille i Klasse med ?, Trdsken’ 5 i Mingevandet, 
Banken ved Ryg paa Eger o. fl. (see ovenfor P. 196, 195) — El- 
lers saae vi paa Statlandet, ikke langt fra den ovenfor om- 
