om 
Landjordens Stigning’. 
225 
Paa fleisen videre op lil Trondlijems-Fjorden bcmcr- 
kedes ingen flere af de omtalte Sand- og Bullcstcens-Aflei- 
ninger. — Men vi ere cndda ikke ganske færdige med disse: 
vi maae endmi berore de deri indeboldte Blokkes Art, da 
derved endnu nogen Oplysning betræffende de samme Af- 
Jeiningers mariniske Dannelse synes at bunne erboldes. 
Desuden ere de i disse Egne aldeles for sig liggende Hulle- 
stene at omtale. 
Paa Lister og Jæderen bestaaer den stdrste Mængde 
af Blokkenes uhyre Antal af Gneis eller overhoved af saa- 
danne Bjergarter, som sammensætte det store Gneis-Terri- 
lorium, der indtager det Meste af Christiansands og Ber- 
gens Stifter eller rettere sagt af hele Norge, saa at det ikke 
lader sig noiere bestemme, hvorfra de flytfede Brudstykker 
af disse Bjergarter kunne være komne. Dernæst træifes, 
især paa den sydlige og midlere Dccl af Jæderen, Blokke 
af den fornemmelig i Egnen om Egersund udbredte, af 
Prof. Esmark saakaldte Norit-Formation, hvis nu temmelig 
noie bekjendte Udstrækning tillader at slutte til en mod 
Vest og kanskee ogsaa mod Nordvest foregaaet Flytning 
af disse Blokke. Videre bemerkedes saavel paa Lister som 
Jæderen ikke faa Blokke fra Christiania-Territoriet. Big- 
tigheden af denne lagttagelse er ikke at betvivle: ikke blot 
de hoist charakteristiske Porphyrer forekom me! lem de maa- 
skee mindre bestemt gjenkjeodelige Syenit- og Granit-Bild- 
ningcr, men ogsaa haard Skifer, selv med Patrefactei\ 
Vistnok saaes ikke disse Hullestene paa noget Sted særde- 
talte Gaard Beitvcd, Gruus- og Steenrøasser lige ved Soen, 
formede saaledes , at det vistnok lier syntes umuligt at for- 
kaste Ideen om forlien lige til Havet nedstegne «fokier. 
P 
