232 
K e i 1 li a u 
Jettegryde, cr endiiu mere oplysendc med Hensyn til saa- 
danne Dannelser, men er lier for vidlloftigt at anforc. — 
Paa Lepsbc i Haram ,secr man, ifblge Kraft (V, 134), i 
den derværende Ronstad-fltdes Forhald, en Mængde smaa 
Ldhnlinger, som Jettegryder, indslebne i Bjergvæggene. 
Ycd Brandsvig paa Tusteren, hvor stormende Veir 
holdt os fast et Par Dage, vare vi Vidne til, hvorledes 
Bolgcrne kunne hearbeide Strandhlippcrne med storre og 
mindre Blohhe, som de formaae at sætte iBevægclse; flere 
Furer lob paa Overfladcn af det faste, temmelig flade, svagt 
shraanende Gneisfjeld ned til Sohreddcn,* i Fiirerne laae 
en Mængdc Hullestene, og disse hleve nu, hvergang Soen 
styrtede ind, shudtc op i Bcnderne, og derpaa igjen skyl- 
lede tilhage med det tilhagestrommcnde Yand. Herefter er 
det da meget let at forhlare sig Dannelsen af mangfoldige 
af saadanne i det haardeste Fjeld imlslehne Rifler $ disse 
seer man ihke sjelden at have et med Skihtningen parallelt 
Loh,* efier den gaae nemlig ofte Bugter ind i Landet, 
hvilke igjen indvirke paa Bolgernes Retning, og allerede 
effer Skiktningen gives der, hvor den cr nærmet til del 
Vertikale, gjerne Furer paa Klippens Overflade, hvori 
de rullende Sfrandstene fra forst af kunne erholde et be- 
stemt Loh. Men ligesaa mange andre Klippeslihninger, 
der forekomme under ganske andre Forholde, forblive med 
Hensyn til deres Oprindelse endnu altid heel problemati- 
ske. — Særdeles skjonne, decls parallelt med hinanden nedad- 
lohende, deels næsfen horizontale i Gneisklippen udhulede 
Render bemerkede vi endelig ogsaa paa Ågdcnæssets skarpt 
fremspringende Landpynt. 
