233 
om Landjordens Stigning. 
D. Nordlig Afdeling. 
Den indre Deel af Trondhjems-Stift, — hvoraf især 
Landet omkring* Trondhjems-Fjorden her kommer i Betragt- 
ning — hurde kanskee ikke være stillet sammen med Kyst- 
landet nordefter, men da der om disse Egne kun bliver for- 
holdsviis lidet at anfore, saa syntes det ikke nodvendigt 
deraf at gjdre to Afdelinger, især da Hensigten med hele 
denne Inddeling dog egentlig kun er, i den lange Under- 
sogelse at erholde nogle Hvilepnnkter, 
Til Trondhjems-Fjorden stoder i T\V. anseligen hoit 
og i det Hele meget steilt Fjeldterrain 5 i O. og S. har 
Fjorden vel paa mange Steder temmelig lavt Land, men 
Fjeldene trænge dog ogsaa her paa ligesaa mange Steder 
frem til dens Bredder } saa at den, ifald Havet steg nogle 
hundrede Fod, til disse Sider vel vilde vinde betydcltgt i 
Areal, men dog ikke skulde komme til at fremstille et mere 
arronderet Bassin end nu,* thi den skulde vinde meest ved 
at erhode flere særdeles anselige Arme, nemlig ved at flyde 
ind i de nedre Stykker af de mange store Dale, som fra 
S. og 0. gaae ned til denne store Fordybning i vort Fjcld- 
massiv. I Nord vilde den over Nummcdals-Eidet forene 
sig med Lyngens- d. e. Namscn-Fjord, og saafedes adskille 
Fosens store Halvoe fra Fastlandet. — Med Hensyn til 
Alt dette kunne folgende Hoidehestemmelser anfores : Guul- 
Elvens Dal er ved Storen 400 — 450 F. o. Havet (Soknæs 
460 par. F., v. Buch), men ved Leir i Flaa naaer deu neppe 
50 F, H. ; Sælho-Soen ligger omt. 500 F. o. II. (Naurn., 
II, 369); Stordals-EIvens Dal ved Mcrager omtrent 350* 
(Merager Kirke 348 par. F., Hisinger); Snaasen-Vand 64* 
(K., Mag. for N., 2den Bækkes I, 64); Vanddelet mellem 
Trondhjems- og Lyngen-Fjord er ikke maalt, men ligger 
sikkert lavere end 100 F, (v, Buch I, 256). P 2 
