om Landjordens Stigning’. 
247 
I Finmarken sammensættes Fjeldgrunden af Formatio- 
ner, hvis respcctive Djerg arter ere særdeles forskjellige, 
dertil ere disse Formationer anviste meget bestemte Stræk- 
niuger, saaledes at her et Forhold ligt det i det sydlige 
Norge indtræder, hvorved det ikke bliver vanskeligt incd 
stor Sikkerhed at ndGnde de transporterede Blokkes Hjem- 
stavn, forsaavidt de hidrorc fra nogen af Landets egne 
geognostiske Territorier. Jeg kom da her til det, som jeg 
troer, meget paalidelige Resultat, al den store og tidligste 
Flytning, hvorunder fremmede Klippefragmentcr have kun- 
net afsættes paa meget hoie Punkter, i disse Egne er fore- 
gaaet fra Syd mod Nord 2 ) + 
Dog vor nærværende Hensigt tillader os kun i Forbi- 
gaaende at berore, livad der saaledes maa ansees at angaae 
Flytnings-Phænomenet i en overordentlig tjern Periode, — — 
i en Tid, da hele Scandinavien sandsynligviis kun var en 
Gruppe af Oer. Vi maae som for indskrænke os til de blot 
lavere liggende Blokke, og sce efter, om vi fra disse kunne 
erholde nogen brugbar KjendsgjcrningJ 
Paa Otteroen ved Ostsiden af Namseu-Fjord har man 
fundet sort Pimpsteen (eg\ vulkansk Slakke eller særdeles 
blæret, svommende Lava) i en Hoide over Havet, hvortil 
ingen Flod nu stiger. 
stiania og i Dalarne, er ud bredt paa noget Sted i Lapmarkerne. 
v. Bucli fandt en stor Biol; af Zirkonsyenit ved Patajoensuu 
(II, 229), og Bjergartcr, hvormed disse massive Bildnh gcr ere 
associercde ved Christiania og Siljan, saaes ved Torneå (li, 257 ). 
1 ) Som Exempel kan nævnes Madde-Varre, der er omtrent 14D0 
Fod o. II» og i viid Omkreds er det hoiestc Fjcld paa Var- 
angernæssets store Halvoe; hidlien ere Blekke flyttede fra 
Urterritoriet sydenfor Varanger-Fjorden, hvilke saaledes niid- 
vendigen have maattet passere denne betydelige Havsarm. 
