Et Strog af Kigsgrændsen. 
Bl 
af deres Beliggenhed nær om Skarstj eldene passende kunne 
omtales under dette Feldt. Ligesoin altsaa Granitfeldtet er 
omringet af en Bord af Helleflint, saaledes har man at tænke 
sier denne atter omgiven af krystallinisk Skifer, fornemmelig 
den almindelige Glimmerskifer, der om Skarsfjeldene under- 
tiden er chloritisk og talkagtig, men sjelden fremstiller reen 
Chlorit-, aldrig reen Talkskifer. — Paa den vestlige Side 
af Skarsfjeldene saa jeg fleresteds denne Skifer opfyldt med 
Hornblendenaale, enten enkeltviis indvoxede eller stjernefor- 
migt grupperede i Skifrighedens Plan. I Nord for Vigelsjø 
optræder Chloritskifer med Leier af finkornig Dolomit; ogsaa 
nordligt under Sylenes Fod findes en lignende Kalksteen. 
1 Nærheden af Mosjøen saa jeg Spor af udvitrede Kalknyrer 
i Skiferen. Ligesom ved Tufsingen i Vigelens Feldt har 
altsaa i Skarsfjeldene Kalken hjemme i de krystalliniske 
Skifere nær Helleflintens Grændse. — Leieformig Grønsteen 
optræder i Glimmerskiferen paa Toppen af Hafthor-Støt og 
Graasia. 
En sjelden Forekomst i vor Glimmerskifer har jeg seet 
i disse Egne, nemlig en transversel Skifrighed. Allerede 
Hisinger bemærkede her, at den graa Skifer undertiden 
er opfyldt med sorte, porphyragtigen indvoxede Glimmer- 
skjæl. Dette er ogsaa temmelig hyppigen Tilfældet paa 
Skarsfjeldenes Vestside, især nede i Thyas Dal, ja man seer 
disse fremmede Glimmerblade i Skiferen paa et vist Strøg 
lige fra Røros op til Skarstusjøen i Jåmtland. Disse mørke 
Glimmerskjæl ligge ikke i samme Plan som den øvrige Glim- 
mer i Bjergartens Grundmasse, og skjønt de oftest ligge 
vidt adspredte, hender det dog, at de rykke nærmere sam- 
men og saaledes samles til bestemte Rader eller Striber, der 
danne et Plan, som skjærer Retningen af Bjergartens almin- 
delige Skifrighed. Heraf resulterer da en dobbelt Skifrighed, 
6 
