94 
J. C. H 6 r b y e. 
skjules den af andre Bjergarter, indtil den atter dukker op 
paa Skaardalssjøens østlige Bred; nordenfor denne Sø ob- 
serveres den ikke for sig. I Forhold til denne Længdeud- 
strækning har dette Feldt en ubetydelig Bredde; mod Øst 
strækker Feldtet sig kun lidet videre, end de nævnte Fjelde 
Store og Lille Gluken naae, samt ved Steenfjeld til nedimod 
Sandkjøn; mod Vest er dets Grændse paa Kartet beteg- 
net med en punkteret Linie af Grunde, som senere skulle 
angives. 
Paa Store Gluken findes Ertsnedlag, der have været 
og tildeels endnu ere Gjenstand for Grubedrift paa sølv- 
holdig Blyglands. I en Grube, der var nogenlunde tilgjæn- 
gelig, fandt jeg en kort og tyk leieformig Masse af Magnet- 
kiis med lidt Svovl- og Kobberkiis samt Blyglands. Leiet 
gjennemsættes af drusede Qvartsdrummer, der bevirke For- 
rykninger i Leiets regelrette Strøg. Da paa Berghalden 
den meste Blyglands fandtes i Forbindelse med denne kry- 
stalliniske Gnngqvarts, er det muligt, at Gangene betinge 
den ædlere Gehalt i Leiet. Imidlertid er Mængden af Bly- 
glands i de Gruber, som jeg saa paa Glukens nordlige 
Skraaning, saa ringe, at det synes ubegribeligt, hvorledes 
man kan knytte Forhaabninger til denne Drift. — Af Ana- 
tas, som her skal være funden, saa jeg intet Spoer. 
Skiktstilling. Hvor den svage Skraaning af Glukens 
sydvestlige Fod taber sig i Slettelandet, finder man Qvarts- 
skifer sammen med Glimmerskifer med svagt og derfor 
ustadigt Fald, 20° S. 12J; noget nordligere 40° S. 5f. Den 
temmelig steile Skraaning fra Glukens Top ned mod Gluks- 
dal bestaaer næsten ene af Qvartsskifer, 30° V. 9^. Vestligt 
under Lille Gluken, 40° V. 8f . Mellem Steenfjeld og Kigs- 
grændsen, 40° V. lOf. Det Høieste af Passet i Tevelporten 
bestaaer af en Qvartsskiferen tilhørende Bild ni ng, der deels 
