Et Strog af Rigsgrændsen. 
95 
falder 10° N. 2§, deels er ganske horizontal; videre østligt 
i Passet antage Skikterne et bestemt Fald mod Øst, og ved 
Sandkjøn finder man temmelig constant 20° 0. 6f. Her 
slutter Qvartsfeldtet mod Øst, og østenfor Sandkjøn har man 
Glimmer- og Chloritskifer. — Paa den østlige Side af Skaar- 
dalssjø, Qvartsskifer 30° V. 9| (mellem V. 7-f og 1 If). — 
Efter min Reisefælle RasclPs Iagttagelse optræder foruden 
Qvartsskiferen ogsaa hyppigt Glimmerskifer paa Strækningen 
østligt under Steenfjeld og Lille Gluken ; hans Observationer 
mellem Rigsgrændsen under Steenfjeld og Sandkjøn give det 
midlere Fald 35° N. 4J; fra Sandkjøn opad mod Lille Glu- 
ken, 25° N. 5 og 20—45° N. 2 (mellem N. 3f og 12|). I 
og omkring Passet mellem Store og Lille Gluken svagt mod 
N. hældende Skikter; S. 0. for Passet, 25° N. 3g. Paa 
Høiderne i Øst for Reka, hvor Qvartskiferen ophører og 
giver Plads for fahlbaandagtig Glimmer- og Hornblendeskifer 
med store Granater, fandt jeg først 20° N. 3J, og mere 
østligt 80 — 90° N. 1. — Paa Store Glukens sydøstlige Skraa- 
ning fandt jeg ved Fjeldets Fod 30° 0. 9f, og paa dets 
halve Høide 25° 0. 9f. 
Det hele Qvartsfeldt danner en mod Nordøst løbende, 
temmelig lang og smal Ryg. Foruden at denne, forsaavidt 
det kan sees, skraaner temmelig regelmæssigt mod begge 
Sider, N. V. og S. 0., har den ogsaa en Skraaning efter 
sin Længderetning, idet den fra sit høieste Punkt i Syd, 
Gluken (3520';, sænker sig mod Nord ned til Skaardalssjøens 
Vandspeil (2200'). Ryggens Skiktbøining svarer ogsaa tem- 
melig nøie til denne Form, eller rettere, Ryggens ydre Form 
er betinget af Skikternes Stilling. De anførte Middeltal af 
Faldobservationerne vise nemlig, at Feldtets vestlige Halv- 
deel har vestligt Skiktfald, den østlige derimod østligt, me- 
dens der paa Ryggens Øverste findes enten svagt Fald mod 
