Et Strog af Rigsgrændsen. d9 
singer paa dens Vestside. — Paa andre Steder, f. Ex 
ovenfor Svartaasjoen i Thydnl, har jeg seet charakteristisk 
og grovskjællet Glimmerskifer i kun tommetykke Lag at 
vexle med den grønne Bjergart ; Glimmerskiferen bliver hyp- 
pigere, jo længer man rykker mod Vest; dog endnu ved 
Fjærgens vestlige Ende indstiller den grønne Leersteen sig 
atter og atter, efterat man forlængst troer sig udenfor dens 
Omraade. — De nævnte Skifer-Indleininger saa jeg intetsteds 
ved den østlige Rand af den brede Zone, som den grønne 
Leersteen indtager; denne Bjergart optræder her pludseligt 
og uden forberedende Overgange, reen og charakteristisk, 
Derimod saa jeg i Zonens østlige Halvdeel en underordnet 
Bjergart af anden Art — et Conglutinat med kantede og 
tilrundede Stykker deels af den grønne Leersteen selv, deels 
af Qvarts, Kiselskifer samt hvid finkornig Kalksteen. Rul- 
lestenene af Qvarts ere som saadanne de tydeligste og til- 
lige de hyppigste; de ere tildeels ganske afrundede og lige- 
som fladtrykte, naae ofte en Haands Størrelse, og ligge deels 
parallelt med Skikterne, deels ikke; udvaskede af det løse 
Bindemiddel fylde de Bunden af Bækkene og charakterisere 
Bildningen som et utvivlsomt Conglutinat. Hvad derimod 
Stykkerne af Kalksteen angaaer, fandt jeg ikke deres Om» 
rids saa bestemte, at jeg tør paastaae, at de have været Rul- 
lestene. Bjergartens Grundmasse bestaaer vistnok hoved» 
sagelig af den grønne Leersteen, men denne er her opfyldt 
med sort Glimmer samt finkornig Qvarts i lange Striber og 
lindseformige Partier, saa man ikke kan tillægge dette gneis» 
agtigt-stribede Bindemiddel noget petrographisk Artsnavn; 
det Hele alt saa en Graavakke med tildeels krystall inisk 
Bindeminddel. Bjergarten danner med nogle Hundrede 
Skridts Mellemrum to Sviter af Giaavakkeskikter; hvert 
enkelt Skikt har fra et Qvarteers ind til nogle Alens Mæg- 
