Et Strog af Rigsgrændsen. 
105 
denfor samme, 70° S. 5|; ved den vestlige Sanka, der fal- 
der i Ledølja, 70° V. 6f. Her træffer man atter den grønne 
Leersteen, som vi kjende fra Rigsgrændsen, og som maaskee 
kan antages for at være en Fortsættelse af den mægtige 
Zone nordenfor. 
Fra de af Glimmerskifer dannede jævne Strækninger 
østenfor Rigsgrændsen har jeg endnu nogle Faldobservationer 
at anføre. Nordvestiigt ved Visjøen, hvor Skiferen fører 
Hornblendenaale, 5 — 10° 0. llf; nærmere ved Skaardalssjø, 
20° 0. 10f og 30° 0. 7|. Vestlig ved den øvre Rensjø 
40°, og nordenfor samme 20 — 45° N. 3. Glimmerskiferen, 
der er blottet i den dy be Dal ved Halsjøen, og som danner 
Underlaget for Halsjø-Ruens grønne Leersteen, falder deels 
40° V. 10J, deels er den horizontal; videre mod Nord langs 
Rigsgrændsen: 15° V. 9J, horizontalt, 20° V. 8; henimod 
Skarstusjøens østre Viig fandt jeg Glimmerskiferen tæt spæk- 
ket med større Naale af Hornblende og faldende 15° V. 7f. 
O v e r b 1 i k. 
Ved en summarisk Gjentagelse af Observationerne inden 
dette Feldt ville vi udgaae fra Glukens Qvartsskifer. Denne 
Ryg har omtrent halvanden Miils Længde i nordøstlig Ret- 
ning og parallelt med Rigsgrændsen; dens Skikter falde til 
begge Sider svagt ud fra Ryggens Axe. Ogsaa denne Ryg 
bestemmer ligesom Graniten i Vigelen og Skarsfjeldene de 
nærmest tilgrændsende Skiferes Skiktststilling; paa svensk 
Side afiøses Qvartsskiferen af Glimmerskifer med Hornblende 
og Granater, paa norsk Side desuden af den grønne Leer- 
steen, begge ligeformigen paaleiede. — I Vest for Rigs- 
grændsen bevare saavel Leerstenen som de andre Skifere 
overalt et nordøstligt Strøg med nordvesligt Fald, og ifølge 
