Om Tellemarkens Geologie. 
141 
Fjeldmark. hvori der hist og her viser sig smaae skovbe- 
voxede Fordybninger. 
Forfølger man Grændselinien langs Foden af Bjergene, 
seer man den nordligst i Gjerpendalen først skyde skraat 
hen over Augitporphyr, dernæst over de devoniske og si- 
luriske Lag. og saa over Gneisgranit og de tellemarkiske 
Skifere. Mod Nordvest gj en tåger det Samme sig: den lø- 
ber fra Skiferne igjen over Gneisgranit og saa over den 
siluriske Formation ved Ravaldsøen. — Paa de siluriske Lag 
har den udøvet de bekjendte metamorphiske Yirkninger: 
de kalkholdige Leerskifere ere haardnede, — Kalkstenen er 
forandret til Marmor, — de renere Leerskifere ere blevne 
glimmerholdige, — og ved de smaae Yande „Blesene“ finde 
vi en Mængde grønne Granatkrystaller af indt.il een Linies 
Diameter udvildede i Alunskiferen, endelig er paa samme 
Sted den Sandsteen eller mørkfarvede, urene Qvartsit* som 
udgjør Silurformationens første Lag, forandret til en mel- 
kehvid, drøi Qvarts, hvori man i Druserum seer tydelige 
Qvartskrystallcr *) Disse Yirkninger aftage med Afstanden 
fra Grændsen, saa at man igjen finder milde Skifere og 
tætte forsteningsførende Kalkstene ved kun at forfølge de 
samme Lag i kortere Strækning. Anderledes er Forholdet 
mellem Syeniten og de tellemarske Skifere; de ere ligesaa 
inetamorphoserede milevidt fra Grændsen som lige ved samme. 
Før Syenitens Frembrud have de saaledes antaget den Kry- 
*) Et Sidestykke til dette kunde for nogle Aar siden iagttages 
ved Udblæsningen af Marsovncn paa Fossum Jernværk. Den 
af fiinpukket, reen Qvarts og bornholmsk Leer dannede Stel- 
lemasse var bleven til en porøs Sandsteen, hvori men ved 
Loupen kunde iagttage smaae Qvartskrystaller ,, cfr. Uebersicht 
der pyrogeneten kunstlichen Mineralien v. Dr. A. Gurlt. Frei- 
berg 1 85 7 . 
