144 
Tellef Dahll. 
over Vraavand og Sundekilen i Hviteseid til Sillejordsvand, 
— videre langs Grændsen mod Vest fra Fyrrisdal til Øiset- 
vandet, omkring Bordsjøvand, — vestligst i Skafse og i Rau- 
tefjeld, — vestligst i Mo. — I enkelte Strøg er dog Parallel- 
structuren mindre tydelig paa Grund af Mangel paa Glim- 
mer, saa Bjergarten faaer et mere granitisk Udseende, uden 
at man dog kan betegne den som Granit. Saaledes i et 
Parti omkring Rollefstadfjeld og Roanfjeld, østligst i Fyr- 
risdal, og i Botnedalen, samt ved Foden af Rautefjeld. Det 
isolerede Parti i Syd for Bandagslid og den fremspringende 
Tunge ved Skredsvand og Aandals Kobberværk bestaar af 
Gneisgranit med tydelig Parallelstructur. Endelig optræder 
Gneisgranit i Districtet ved Ravaldsjø. 
I Regelen er Parallelstructuren tydeligst ganske i Nær- 
heden af Grændserne med Skiferen, og som aldeles constant 
Regel kan anføres, at den er parallel med disse Grænclser. 
I større Afstande fra Grændserne er Retningen mere varia- 
bel; men den danner dog, saavidt bemærket, sjelden meget 
store Afvigelser. 
Gneisgraniten er ofte ved paralelle Sletter afdeclt i Bænke 
eller pladeformige Masser. Sletterne ligge i Regelen som 
Foliationen. Ligesom denne ere ogsaa de tydeligst fremtræ- 
dende ganske i Nærheden af Grændsen mod Skiferne; naar 
man fjerner sig derfra, er ogsaa disse mindre tydelige, og 
mindre hyppige. I Maskatfjeld (Tv. IV) og ved Foden af 
Lidfjeld (Profilet Tv. 1) kan dette meget tydeligt iagttages. 
Som anført, have vi paa intet Sted fundet mindre ty- 
delig Foliation i Nærheden af Skifergrændserne: derimod 
mangle ofte de parallele Sletter lige ved samme. Saaledes 
seer man i Styrtningen af Beigelandsheien , øverst i Kleiv- 
grænd i Fyrrisdal, Grændsen mod Skiferne, der indtage 
Fjeldets øverste Halvdeel, ganske skarpt fremtrædende som 
