145 
Om Tellemarkens Geolog ie 
en ved lidt ansamlet. Jordsinon tydelig betegnet bølgefor- 
mig Linie, og under samme Gneisgraniten som en fuldkom- 
men udeelt Masse. 
Gneisgranitens Foliation, i Forbindelse med de paral- 
lelle Sletter, har været den væsentligste Aarsag til, at den 
saalænge har været anseet som „Gneis u , som en laget Bjerg- 
art, udgjørende det væsentligste Led af en stor sedimentær 
Urformation, hvortil ogsaa har bidraget, at dens noie Sam- 
menhæng med Granit ikke har været skjænket den fornødne 
Opmærksomhed. 
Vi skulle nu kaste et Blik paa de sydligste Partier af 
Kartet. 
Profilerne paa Tv. 11 og ill ere tagne gjennem Fyr- 
risdal og Nissedal efter de paa Kartet optrukne puncterede 
Linier. 
Det sidstnævnte viser, som allerede bcmærket, Gneis- 
granit fra Hviteseid Kirke ligctil Nordbø i Nissedal. Fra 
Lønnemoen og sydover er dog Foliationen meget ustø, saa 
at enkelte mindre Partier maa anseees som Granit. Langs 
Landeveien ved Joden af Bliksijeld er et større ganske ty- 
deligt Granitparti. Søndenfor Skiferdistrictet omkring Nis- 
sedals Kirke fra Gaarden Næs og saa langt Profilet ga a r, 
håves derimod en ganske tydelig Granit, hvori kun i en 
ganske kort Strækning , langs Veien søndenfor Thveitsund, 
en ujævn Foliation er bemærket. Udenfor Profilet og Kar- 
tets Grændser mod Syd optræder Granit gjennem hele Aam- 
lid Præstegjæld; men tydelig Gneisgranit begynder igjen 
ved den nordre Ende af Nelungvandet. Videre mod Syd 
træffer man større og mindre Partier af lagdeelte Bjergar- 
ter, saaat vi kunne sige, at Forholdet mod disses Grændser 
er aldeles som i det her omtalte Profils nordlige Deeh 
Profilet (Tv. II) gjennem Fyrrisdal viser et lignende 
10 
