146 
Forhold mellem Granit og Gneisgranit. Graniten begynder 
lidt søndenfor Skiferdistrictet ved Momerak og er jævnt 
kornig i det hoie Vaamuurfjeld. Paa den vestre Side af 
Fyrrisvand have vi iagttaget Gneisgranit ved Fardalen, 
Bredvik, ved Aamlid og Jævestaa. Ved Skinfarodden have 
vi derimod igjen Granit. Omkring Næsvandet er Granit, 
ligesaa i Fjeldryggen mellem dette Vand og den sydlige 
Deel af Fyrrisvand. I Ost og Sydøst for Treungen have vi 
Observationer fra Drangedal. Granit danner den hoie Fjeld- 
ryg, der adskiller disse Dale fra hinanden; men omtrent 1 
Miil, før man naar et Skiferfelt, hvis Grændselinie gaar fra 
Gjerrestad Kirke til Heldølsfjorden i Tokkevand, begynder 
igjen Gneisgranit. 
Det Indre af Districtet bestaar saaledes af Granit, me- 
dens et Belte langs Grændserne er Gneisgranit, eller om 
man vil, folieret Granit; en Kjerne af Granit er indesluttet 
i en Skal af Gneisgranit. Hvor den flydende Granit har 
været underkastet Tryk af de Lag, hvorigjennem den trængte 
frem, er den bleven folieret*). Gneisgraniten bestaar altid 
af rød Orthoklas, sort eller bruunlig-sort Glimmer og 
graalighvid Qvarts. En stor Deel af Graniten har de samme 
Bestanddele; men over store Strøg finder man den ogsaa 
bestaaende af omtrent lige meget Orthoklas og Oligoklas 
med Glimmer og Qvarts. Feldspath synes saavel i Gneis- 
graniten som i begge Slags Granit at være den overveiende 
Bestanddeel. De to Feldspatharter adskille sig bcdst ved 
Farven; medens Orthoklasen altid har en mere eller min- 
*) I Afhandlingerne „ Geologiske Observationer i Omegnen af Kongs- 
berg" af N. Meydell. Nyt Mag. for Nat. Bind 7, og „ Geo- 
logiske Undersøgelser ved Norges Syd kyst" af D. Forbes Nyt 
Magazin for Nat. Bind 9, omhandles lignende Forholde. 
