Tellef Dahll. 
vigtigste af de her forekommende Bjergarter af sedimentær 
Oprindelse ere: 
Qvartsit, Qvartsskifer, Glimmerskifer, flere Slags Horn- 
blendeskifer, Conglomerat, Talkskifer og talkholdige Qvarts- 
skifere. 
I Profilet fra Skrimsfjeldene til Foden af Lidfjeld lig- 
ger for os, med constant østligt Fald af 16° — 50°, gjen- 
nem Juxebo til Hitterdalsvand og videre paa Vestsiden af 
samme over de hoitliggende Sætermarker omkring Roistul, 
Lidstul, Svalebjør, Myrjord og Braanan, en Lagfølge af 
vexlende Qvarts- og Hornblendebjergarter. Qvarts er Ho- 
vedmaterialet i disse Skifere. Man finder rene Qvartsiter 
med musligt Brud, ofte med lidt Glimmer, sølvhvid eller 
bruunlig-sort; men denne er ofte ansamlet i visse Paralle- 
ler, hvorved Qvartsen afdeles i tynde Plader til en Qvarts- 
skifer; — Qvartsen er ogsaa kornig. Naar Kornene tydelig 
erkjendes, maa man kalde Bjergarfen en Sandsteen; men 
da Glimmeren viser sig meget hyppigt, tør man neppe be- 
nytte denne Benævnelse for meget store Strøg; man maa 
kanske heller sige en meget qvartsrig Glimmerskifer, der 
er af en graalighvid Farve og har megen Udbredelse ikke 
alene i dette Profil, men ogsaa over store Strøg i Hvite- 
seid og Skafse. En blegrod Feldspath i smaae Korn og 
Magnetjernkrystaller i Granatoedere danne paa store Stræk- 
ninger temmelig constante Tilblandinger til den kornige 
Qvartsmasse. Hvor den er glimmerfri, saasom Vihuusnab- 
berne under Bjørndalsfj eldet, har man en feldspathholdig 
Sandsteen; men da Glimmeren, som bemærket, næsten over- 
alt er hyppig, faar man en af Qvarts, Feldspath og Glim- 
mer bestaaaende Bjergart, som man maatte kalde Gneis, 
naar man kun tager Hensvn til, at disse Bestanddele ere 
tilstede og ikke til deres relative Qvantiteter. Da imidler- 
