Om Tellemarkens Geologie. 
153 
tid Qvarts og Glimmer ere overveiende, gaar man nodigen 
ind paa denne Benævnelse. — Ilornblende optræder som 
Glimmeren. Skrider man frem over den blottede Overflade 
tversover Lagene, kan man i enkelte Belter iagttage en 
gradviis Tiltagen af Hornblendemængden. Fra en Sand- 
steen eller kornig Qvartsit gaar man saaledes gjennem et 
Overgangsled, hvor Qvarts lidt efter lidt træder bort, og en 
tilsvarende Hornblendemængde træder istedet, ind paa en 
fuldstændig Hornblendeskifer. De langagtige Hornblende- 
krystaller ligge i Regelen som Lagningen. Er imidlertid et 
Hornblendeskiferlag af noget større Mægtighed, saaledes 
som ved Braanan og ved Noragutu, finder man det i Mid- 
ten langt mere kornigt, — de enkelte Hornblendekrystaller 
ere større og have omtrent samme Dimensioner i alle Ret- 
ninger, saaat Tanken ledes hen paa en eruptiv Bjergart. 
Vi komme paa et andet Sted igjen tilbage til dette For- 
hold. — Ved Gaarden Hemb paa Vestsiden af Hitterdals- 
vand forekommer i Lagfølgen en eiendommelig Blanding af 
Qvarts og Hornblende. I den fiinkornige Qvarts ligge nem- 
lig indtil en Tomme lange fine Hornblendenaale i alle Ret- 
ninger, ofte løbende stjerneformigt ud fra et fælles Cen- 
trum. 
De Hornblendeskiferlag, der forekomme i Profilets øst- 
lige Halvdeel mellem Juxebø og Ravaldsjøens Gneisgranit, 
ere stærkt impregnerede med Svovelkiis og ere saaledes et 
Slags Fahlbaand. 
Lidfjelds store Masse bestaar hovedsagelig af Qvartsit; 
af og til, saasom i Hønsevatnsdalen optræder en meget qvarts- 
rig Glimmerskifer med smukke sølvhvide Glimmerblade; 
ligesaa bemærker man paa nogle Steder svage Lag af Horn- 
blendeskifer. I Fjeldets nordvestlige Heldning ovenfor Gaar- 
den Øverland i Sillejord ligger et Par temmelig mægtige 
