170 
Tellet Da hil. 
lang Afstand kan adskilles ved en skarpt betegnet, næsten 
horizontal Grændselinie. 
Forholdet seer man forøvrigt af det Kartet vedføiede 
Profil. Den omtalte mærkelige Grændselinies Beliggenhed 
er bestemt paa følgende tre Puneter, nemlig: 
1. ved Ustetinden til 4310 Fod o. H. 
2. ved Budal Sæter til 4010 Fod. 
3. ved Odden Fjeld til 3800 Fod. j 
Bestemmelsernes ringe Afvigelser og Hensyn til deres 
sandsynlige Usikkerhed gjør, at man kan betragte 4000 Fod 
som en Gjennemsnitshoide. 
Leersldferen er tyndskifrig blaalig graa, i Regelen med 
graalig hvid Streg og indeholder undertiden fine Glimmer- 
skjæl samt Qvartsstriber. Paa enkelte Steder og i mindre 
Partier er den kulholdig og har en sort Streg samt inde- 
holder Svovlkiis og som en Sjeldenhed Boller af Stinkkalk. 
Allerede af denne Lighed med Alunskifer maatte man her 
formode en silurisk Formation. Yed Opdagelsen af en 
Forstening i Leersldferen er denne Formodning bleven stad- 
fæstet. Findestedet er Huulbjerget, der ligger udenfor Kar- 
tet i Sydvest og er et Græadsepunct mellem Norges tre 
sydlige Stifter. Forsteningen er Dictyonema sociale, James 
Hall.*) Dette er den ældste i Storbritananien fundne Bryozo 
og characteriserer, som bekjendt, saavel der som overalt de 
laveste siluriske Lag. Hos os er den for lang Tid siden 
fundet i Christianiadalen og er kaldet „Gorgonia.“ Siden 
har Th. Kjerulf paaviist den i Alunskiferen ved Oslo, 
Ladegaardsøen og Vækkerø samt ved Lundebakken ^ paa 
Eker. Han har i Afhandlingen „Uber die Geologie des 
sikllichen Norwegens 1“ efter Meddelelse fra Professor Sal- 
*) Siiuria Pag. 56 2. 
