Om Kongsbergs Ertsdistrikt. 
1S7 
i Land, hvor i Etage 1 af Silurformationen Lag af Conglo- 
merat og Qvartsit vexle med Lerskifer. De sidste have 
holdt mindre Stand end de første, saaledes at man ser til- 
syneladende løsrevne Partier knugede mellem den haar- 
dere Qvarts. Chausseelinien mellem Mjøsen og Randsfjord. 
skjærer i Granumbakken gjennem saadanne Lag, der ligge 
blottede. 
Gneisgraniten har først og fremst Granitens tydelige 
Bestanddele. Rød Orthoklas er overveiende. Nogen anden 
Feldspath er hidtil ikke paavist i denne. Farallelstrukturen 
fremkommer paa Grand af Glimmerbladenes Beliggenhed. 
Lagdeling (vexlende forskjelligartede Lag) mangler. Ortho- 
klasen optræder hyppig i Tvillingkrystaller. Hyppig ser 
man ogsaa Glimmer kun yderst sparsomt fordelt f. Ex. i 
Vibeto Fjeld. En Hovedtypus er en i det Hele rødlig 
Bergart med Orthoklas, Glas -Qvarts og snoede Striber af 
mørk, yderst finskjællet Glimmer, for Ex. i Johndalen. En 
anden Varietet, der indeholder Hornblende, sees mellem 
Ravalsjø og Holmevand. En ægte typisk Granit, saaledes 
som man har den i Thellemarken S. ved Fyrisvand og Nis- 
servand i Centrum af de store Gneisgranit-Distrikter, eller 
som i Hedalen eller ved Fredriksstad , er ikke her paavist. 
Gneisgranit indeholder undertiden Brudstykker*) af de 
omgivende Skifere f. Ex. omkring Holmevand, hvor Tusin- 
der af Smaastykker ligge i den, og V. for Garaas- Sæter, 
hvor hele større Skiferflag indesluttes af den. 
Med Hensyn til Overfladebeskaffenhed har man først 
den Forskjel, der i Almindelighed er udhævet mellem mas- 
sive og lagdelte Bergarter. En afrundet Kuppelform og 
store, glatte, ligesom meislede Flader er derhos det Iøine- 
*) Dette Forhold er af N. Mejdell allerede udhævet. 
