Om Kongsbergs Ertsdistrikt. 
195 
serne ere de samme. Det relative Forhold dem imellem 
ligeledes, kun med den Forskjel, at Zinkblende her er lidt 
hyppigere, og at Svovlkiesen er i meget store Terninger. 
Vertikalt Gjennemsnit af Stee7islrups Kiesgrube. 
Ost. Vest. 
I(. Kiesmassen. 
Gb ♦ Gabbro. 
S. Sand- og Rullesten , sammenbittet af jernholdigt Bindemiddel. 
Sammenfatter man de i saadan Metalblanding optræ- 
dende Elementer, saa bliver Ligheden med en kobberholdig 
Raasten paafaldende. Forskjellen er egentlig kun den, at 
hvad der i en Raasten er jævnt fordelt i hele den ensartede 
krystallinske Masse, har traadt ud og dannet enkelte Kry- 
staller, idet Svovlkies først krystalliserede, dernæst|Kobber- 
kies og saa Hovedmassen af Magnetkies. 
Betragfcer man nu Kartet, saa er det øiensynligf, at 
Hovedfahlbaandene optræde i Nærheden af og omkring Gab- 
bro, enten denne nu udstikker til Dagen i større Feldt eller 
i mindre Kupper. 
Overbergets Hovedfahlbaand strækker sig langs med 
det store sydlige Feldt, der kan benævnes Overbergets Gab- 
brofeldt. Søndre Vindorns Fahlbaand omgiver bueformig 
Dronningkollen, der er den sydlige Ende af Vindorns Gab- 
brofeldt. Skara, Helgevandet, Anne Sophies, Kjennerud- 
vandets Fahlbaand have sine Gabbrokupper. 
Da de vigtigste Fahlbaandertser, nemlig Svovlkies, Kob- 
berkiis og Magnetkiis, ere de samme som baade de i hine 
13 * 
