Om Kongsbergs Ertsdistrikt. 
19? 
Fahlbaand, saaledes vil man ogsaa se Fahlbaand uden nogen 
i umiddelbar Nærhed opstikkende Gabbro. 
Yed de første har man al Grund til at søge Fahlbaand ; 
ved de sidste deri mod kan man have Ret til at formode 
Gabbro i Dybet, da vi af de mangfoldige omspredte Gab- 
brokupper i Forening med de store Feldter nødvendigviis 
maa slutte, at Gabbroen giennemtrænger Skiferen i stor 
Maalestok. Saaledes fandtes ogsaa Sommeren 1859 i Chri- 
stians Stol mod Syd fra Gottes Hiilfe Gabbro anstaaende 
for Skram, uagtet i den tilsvarende Strækning i Dagen in- 
gen Gabbro er seet. 
Ved Underbergets Fahlbaand, hvor man heller ikke ser 
noget betydeligt Gabbrodistrikt, opstikker dog ikke langt 
borte Gabbro i smaa Kupper paa Toppen af Haus Gabel 
Aas, i Veungsdalen og Vest for Sagrenden mellem Kob- 
berbergselven og Lassedalsbæk. 
At Gabbroens Udbredelse i Kongsbergegnen i saa stor 
Maalestok som ved Kartet paaviist, hidtil saa lidet har væ- 
ret udhævet, maa hidrøre fra, at det er saa vanskeligt at 
erkjende Labradoren, som for Gabbro er afgjørende, da 
man uden den kun har stærkt forandrede Varieteter af 
Hornblendeskifer og ikke Gabbro for sig, overhovedet der- 
fra, at Gabbroen mod Grændserne sjelden optræder typisk 
og tydelig, saaledes som allerede før nævnt. 
Vort Arbeide, som var at istandbringe en geologisk 
Oversigt over Kongsbergegnen, er egentlig hermed sluttet. 
Det staar kun tilbage at paa vise Gangenes Plads i Forhold 
til det oven Omtalte. Da vore Undersøkelser gaa i Dagen, 
og de bedste lagttagelser fra Gangene vel maa hentes fra 
Dybet, er dette Grubemandens Arbeide og ikke vort. 
Der hører ogsaa en hel og gjennemgribende Undersø- 
