Notitser om Thydalen. 
223 
revet, antager han den for at udgjøre en Deel af det store 
Massivfeldt. Ligeledes ere disse Leier overordentlig mæg- 
tige paa Kjøli- Skarvenes østlige Affald. Foruden i Leie- 
form optræde disse Masser ogsaa som Gange mellem Hold- 
sjøen og Botten (Navnet „Baaden“ paa nogle Karter er 
feilagtigt). 
Skiferne paa Gabbrofeldtets Sider er den i disse Strøg 
af Landet saa almindelige Glimmerskifer, der forsaavidt den 
danner en Fortsættelse af Sælbyggernes „Qværnberg,“ fører 
en Mængde Granater („Tyter“); den er undertiden leerski- 
feragtig (østligt under Fongen og paa Holdsjøhøgden), frem- 
stiller ogsaa Skikter af Hornblendeskifer (østligt ved Gresli); 
ved Ertsleiestederne er ofte Chloritskifer Matrix for Ertsen, 
I Nord for Grønsjø er Skiferen opfyldt med Hornblcnde- 
naale. Nær ved Massivgrændsen og Nea i Syd for Gresli 
bestaaer den skiktede Bjergart af Glimmer- og Hornblende- 
gneis, ret charakteristisk. 
Et Par Zoner af den i Mag. f. Naturv. XI Pag. 96 og 
123 omtalte grønne Skifer, som har saa stor Udbredelse i 
Meråker, findes ogsas i Thydalen; den ene stryger fra Svart- 
aaen, hvor man har gode Profiler af Lagene, over Lauv- 
Volen, mellem Grønskar-Grube og Blaa-Hammer over Ryp- 
Kleppen til Kiøli-Skarvenes Østside. Den anden Zone 
stryger paa den østlige Side af Elven Thya fra Fossen til 
Stuesjøen. Begge Zoner synes sydligst, at forlade deres tid- 
ligere Retning og dreie af mod Vest. — Ogsaa høit oppe 
ved Ledølja er denne Bjergart observerer. 
En rimeligviis dolomitisk Kalksteen findes i Glimmer- 
skiferen ved Botten-Hammeren, i Vest for Holdsjøhøgden; 
ogsaa paa Trælsaaskaftet, vestligt for Plyllingen, saa jeg 
Kalk, Ogsaa paa Kjøli-Skarvene eller nær Kjøli Grube 
