Geognostiske og geographiske Bemærkninger. 229 
Excursion til Brurskanken. 
I Dalen, hvor Brurskankens Fod begynder at hæve sig 
Hornblendegneis 80 — 90° 0. 7 f, 6§, lidt længere hen char- 
acteristisk Gneis 90° 0. V. 7|, videre Gneis 70° V. 6|. 
Omtrent paa Midten af Fjeldets nordvestlige Side Striber i 
12, 1, 11 J (alle 3 Aflæsninger i Nærheden af hverandre). 
Henimod den øverste Kuppel særdeles qvartsrig Gneis 80 — 
90° mod V. i h. 7|. Paa Toppen Gneis 80 — 90° V. 6f, 
6f. Af fremmede Blokke fandtes foruden Granit og Gneis- 
blokke, som hyppigt forekom, ogsaa flere temmelig store 
og skarpkantede Blokke af en mørkfarvet som det syntes 
Bitumenholdig Skifer, der senere fandtes staaende ved ve- 
stre Darnovand videre saaes en afrundet Serpentinblok, af 
samme Beskaffenhed som Serpentinen, hvoraf Hatfjeldets 
Kuppel bestaaer. Brurskanken fandtes ved Maaling 4215' 
høi. Følgende Kompassigter toges, nemlig: til Finknæet 
V. 6f, til den sydligste af de 7 Søstre V. 8J i samme Di- 
rection ligger Dolstad, Midten af Fusvand i V. lOf, til 
Nordenden af Tustervand N. 4|, til Stornæsset 0. 6§, til 
Nordbugten af Røsvand N. 5§, til Vesterbugten af samme 
0. 11, i samme Direction sees Susendal, til Midten af Ox- 
tinderne N. 4f, Iljortfjeld i 0. Gy 1 ^, Midten af Gjettinden 
100 — 200' hoiere end Brurskanken i 0. 7f Distance omtr. 
| Miil. Gjettinden har sin længste Udstrækning paralel 
Skiktningen, medens Brurskanken har sin lodret paa Strøg- 
linien. 
Reise til Tustervand. 
Fra Herringbotn gaaer Veien betydelig opad gjennem 
en Fjelddal, der løber langs den nordre Side af Brurskan- 
ken og med Hensyn til Skiktningen er transversal. \ Miil 
fra Herringbotn Striber udmærket tydelige i 6J, 6f, 6| paa 
