Om Jernertsernes Forekomst. 
297 
Paa flere Punkter i dette sydlige Drag er afbygget til 
et Dyb af 600 Fod, saaledes Gamle Mørefjær og Gamle 
Aslak. 
Siden Midten af det 17de Aarhundrede har Holden og 
Bolvig Jernværker hentet sin Malm fra dette Feldt. Forti- 
den besiddes disse Gruber af Fossum og Bolvig Værker, 
med Undtagelse af Krokodil, Dreier- og Næs Granat-Grube, 
hvilke tilhøre Næs Jernværk. 
Paa intet Sted i disse uden Tvivl rige Ertsdrag vindes 
© © 
fortid en Malm; men der har allerede siden 1845 været ar- 
beidet paa at nedbringe en Skakt*) til Dybet af Gamle 
Mørefjær, som fra de ældste Tider har staaet i stor Anseelse 
for sin Malms Godhed og Mængde. 
Bergarterne langs hele Draget bestaa i Hovedsagen af 
Hornblendeskifer og rødlig Qvarts i almindelige men steilt 
stillede Stråter. 
Hornblendeskiferen optræder deels reen og fuldkommen, 
deels glimmerblandet , deels med hvid Feldspath som saa- 
kaldet Hornblende-Gneis med svag udpræget Parallelstruktur. 
Qvartsen i denne Egn er i Almindelighed rødlig farvet, 
sjelden reen, hyppigt blandet med Feldspath, undertiden 
med smaa Granater (ved Næs-Gruben). 
Ved Dragets vestlige Ende overbeviser man sig om et 
fuldstændigt Tilbageløb af Straterne, idet den mægtige Qvart- 
sit, der stryger i Syd for Stabel, er den samme som den, 
der stryger i Nord for Krokodil. Den samme Qvartsit er 
paa Dragets Sydside let at erkjende i Mørefjærs og i Hav- 
Grubens Hængende. PaaFredsøen gjøre disse steiltstaaende 
Qvarts - Stråter en Bøining mod Syd, men optræde igjen 
paa Stagsnæsodden. 
*) Vide Pl. 5 „Skraa Drift til Mørefjær.* 
