304 
Om Jernertsernes Forekomst. 
Solbergs Feldt ligger derimod isoleret, men tæt ved Fort- 
sættelsen af førstnævnte Feldt. 
FraKlodeberg til Lærestvedt endelig ligge alle Gruber, 
saavidt iagttaget, atter i et continuerligt Drag. 
Paa intet Sted er vel Lagenes fuldstændige Tilbageløb 
til Kredsform i det Store omkring Ertsleiestedet mere iøine- 
faldende og skjønnere end ved Langsev - Thorbjørnsbo 
samlede Feldt (Se Pl. 2). 
De lagede Bergarter ere her: 
1. Hornblendeskifer og Hornblende-Gneis over store Stræk- 
ninger, 
2. lys Qvartsit med musligt Brud i enkelte Lag, enten 
rødligfarvet som Næskilens eller graa, 
3. graa Gneis og blandede krystallinske Skifere, hvor 
den indbyrdes Vexel er saa mangfoldig, at ingen videre 
særskilt Angivelse kan finde Sted paa Kartet. 
I Lagfølgen udpeger sig ty^deligst de enkelte Stråter af 
Qvartsiten, især naar den med sin lyserøde Overflade af- 
stikker mod de grønne Hornblendeskifere. Det er ved at 
forfølge disse Qvartslag, at man har paa en evident Maade 
overbeviist sig om Tilbageløbet af hele Lagsystemet. Naar 
man har opgaaet disse enkelte Qvartslag, der saaledes blive 
sande orienterende Lag, i Naturen og aflagt dem paa et 
Kart, som det vedlagte, seer man den fuldstændige Afslut- 
ning af Langsev og Thorbjørnsbo Grubers Leiested. Dette 
sidste kan i sine rumlige Forhold i Dagen opfattes som et 
centralt beliggende ellipsoidisk Parti af Hornblendeskifer 
med enkelte Qvartslag. I dette centrale Parti optræder 
Gangstenen. Og rundt omkring sees graa Gneis og blan- 
dede Skifere. 
Ved den vestre Ende af Thorbjørnsbo-Høiden kan man 
gaa paa det samme Qvartslag fra det Punkt, hvor det stik- 
