Ved Arendal. 
305 
ker ud i Langsev- Våndet og rundt omkring til Hoidens 
øverste Punkt lige Nord for Thorbjornsbo Grubes store 
Dagaabning. 
Ved den ostre Deel af Feldtet paa Langsev-Heien kan 
man foretage den samme Gang rundt omkring den her no- 
get tilspidsede Ende. 
Noget enkelt fremhævet Lag seer man derimod neppe 
ved Solberg Gruber; derimod kan man ogsaa her ved Ski- 
fernes fuldstændige Bøining i en Halvcirkel om Gruberne 
ved den vestre Ende fuldkommen sikkert overbevise sig om 
Regelens Tilstedeværelse. 
De abnorme Masser i dette Feldt ere: 
1. Gangstenen, der i det Hele kan betegnes som Gra- 
natfels. Den har dog maaske paa de forskjellige Steder 
nogen Variation. Ved Langsev bestaar den meest af guul 
og guulgron Granat (Kolophonit ) og Kalkspath samt Augit. 
Af dentie Beskaffenhed optræder den f. Ex. i et Strog fra 
Langsev Stoll-Munding opad Fjeldet til Barbo-Gruben. I 
det smukt opsluttede Profil, Fjeldvæggen langs Veien fra 
Langsev- Vand ned igjennem Barbodalen, seer man Mægtig- 
heden af den renere Granatfels. Paa N. V. Siden til venstre 
for Stollmundingen (vide „Profil fra N. V. til S. 0. forbi 
Langsev Stoll Pl. 2) har man flere for sig ganske gangfor- 
mige Striber af kornig livid Kalkspath med Augitpunkter, 
hvilke forholde sig aldeles som Gangstenen. Til Gangste- 
nens eruptive Natur maa man ved Langsev Grube slutte af 
forskjellige hver for sig talende Facta. Først og fremst 
sees Mægtigheden af Granatfelsen ikke at være jevn over 
hele Strøget. Medens den nede ved Veien forbi Stollmun- 
dingen er stor og samlet, er den høiere oppe deeltvedmel- 
lemstaaende Partier af Bergart, og i Heien et Stykke i Øst 
for Barbo-Gruben ganske splittet og forvirret i den tilspid- 
20 
