326 
Om Jernertsernes Forekomst. 
formige Lagsystems Kreds afgrændsede Rum, mellem den 
ydre Qvartsrand paa den ene Side eg Gabbroen paa den 
ff 
anden Side, er det at Langøs Gruber, — tilhørende Bærum 
Værk, — optræde. 
Det Første, man bliver opmærksorn paa, idet man sø- 
ger at optage det naturlige Profil gjennem dette Lagsystem 
langs Langaaresund , er visse stærkt fremtrædende hyppige 
Gange af en eiendommelige Beskaffenhed, hvilke vi ville 
betegne som „Carbonat - Gangene.“ Disse svære Gange, 
hvis ydre Udseende i Frastand er som almindelig Qvartsits, 
indeholde som Hovedmasse forskjellige Carbonater, som 
ofte jerholdig Kalktalkspath, Kalkspath, blandet med Felsit. 
Ofte ere de gjennemsatte med et Netværk af Qvartsnarer, 
tæt besa( med Qvartskrystaller. Videre bemærker man i 
dem hvid og rød krystalliseret Albit, Magnetjern i Oktae- 
dre, Jernglands som Jernglimmer og kornige Striber samt 
nogle Chloritskjæl. Paa et Sted (ved Kirkegaarden) sees 
desuden smaa smukke Rutilkrystaller samt grøn Bergl. 
Fremfor Alt karakteriseres disse Gange derhos ved en 
Mængde forskjellige store og smaa Brudstykker af de op- 
trædende Skifere. 
Saadanne Gange, ofte flere Favne mægtige, kunne for- 
følges i lange Tog, saaledes fra vestre Ende af Gomø over 
Sundet langs Langøs Vestkyst til Kjørebund og derfra, over 
Kirkegaarden forbi Østre Langø Gaard til Stollmundingen. 
Et andet Tog stryger langs med den store Grubelinie midt 
paa Langø og synes at splitte sig omkring Stokkemyr. En- 
delig ere de hyppige og mægtige paa østre Ende af Goinø. 
Reent Carbonat som svævende Gang er bemærket ind- 
sættende i Gabbroen paa Gomø ved vestre Ende af Sundet. 
A f andre Gange bemærkes, foruden almindelig Pegma- 
tit (ved Skomagerpladsen — vide Profilet) ogsaa en Horn- 
