Ved Kragero. 
331 
Oversigt og vundne Resultater. 
Til Lettelse for Oversikten over de beskrevne Forholde 
medfølger et Kart (Pl. 4) over Kyststrækningen fra Lange- 
sund til Lillesand, som er et naturligt afgrændset Feldt af 
gamle Skifere, i N. O. bedækket af Silurformationen ved 
Langesund, i S. V. afskaaret ved Grimstads røde Granit, 
paa den ydre Side begrændset ved Havet, paa den indre 
ved det store indre Feldt af Granit og Gneis- Granit. 
Indenfor det saaledes begrændsede Ternen er det at 
fast alle Norges i Drift værende Jerngruber befinde sig. 
De vigtigste 'af de i Stråter optrædende Bergarter i 
dette Terræn skulle vi her resumere: 
Qvartsit, enten graa eller rødlig, med Feid spat h, — 
Glimmerskifer, — 
graa Gneis, undertiden eiendommelig betegnet ved 
Graphit (Graphit-Gneis) eller ved Dichroit (Dichroit- 
Gneis), — 
Hornblendeskifer, ofte stærkt krystallinisk og reen, ofte 
ogsaa med meget Feldspath som Hornblende- Gneis. 
Disse Lag stryge i det Hele taget parallel Kysten og 
ere gjerne meget steilt stillede, paa nogle mindre Stræk- 
ninger nær, hvor der er fuldkommen bølgeformig og skaai- 
formig Lagning, som f. Ex. ved Kragerø. 
Det indenfor Strækningen tilstedeværende store Feldt 
af Gneis-Granit og Granit, hvis Grændse løber parallel med 
Kysten, har hidtil været ganske upaaagtet eller ubekjendt. 
Nærmest denne Grændse slutte Skiferne sig overalt til Gra- 
niten, følgende Grændsens Bugtninger med Fald udad fra 
samme. 
Længere fjernet fra denne Grændselinie, nærmere mod 
Kysten, kan i visse Strøg paavises Fald til forskjellige Si- 
der, snart S. O., snart N. V. 
