Ved Kragero. 
333 
Den røde Granit ved Grimstad bærer derimod et andet 
og yngre Præg, allerede derved, at den ikke viser nogen 
synlig Indflydelse paa de allerede før dens Gjennembrud 
opreiste Stråter. Dens typiske Udseende er en udmærket 
rød og kornig Granit, bestaaende af kjødrød Orthoklas i 
Mængde, Melkeqvarts og lidt skjællet Glimmer — maaske 
den smukkeste af alle Norges mange Graniter. Den har 
megen Lighed med Graniten længre Nord i Christianiafjor- 
den paa Hurumlandet — en Granit, som gjennemsætter si- 
luriske og devonske Stråter. 
Paa Vestsiden af Sønle - Vand ved Grimstad sees i de 
der optrædende svære Vægge den samme Slags Granit, som 
maaske str.ækker sig videre langt indover til Hobeslandsheien 
ved Topdalselven. Men det var i dette Terræn ikke rnu- 
ligt at eftergaa dens Grændse nøiere, og den er derfor paa 
Kartet angivet undereet med Gneis-Graniten. 
I hele Kupper saas desuden Gabbro, men i Alminde- 
lighed af ringe Udbredelse. I skjønneste Typus er den 
fundet ved Sønle -Vand, særdeles kornig, med tommebrede 
Udskilninger af Labrador og Augit. De som Sørnærker 
bekjendte „Tromlingerne“ (eller Jomaasknuderne) S. for 
Neloug-Vand og Valeberg ved Kragerø ere Kupper af 
Gabbro. V idere optræder den paa Langø og Gomø, ved 
Riisøer, i Søndeløv, Gjerrestad, Bamble o. s. v. 
Et meget stort Feldt af samme Bergart optræder i Tor- 
risdal. 
Ved Siden af disse i større Masser og i Kupper op- 
trædende eruptive Bergarter, støder man atter og atter paa 
opsættende Gange. De vigtigste af disse Gange bestaa af 
Granit af flere Slags, af Amphibolit, Augitporphyr og Glim- 
merporphyr. 
Af Granitgangene ville vi udhæve 3 Slags, som vi ville 
