336 
Om Jernertsernes Forekomst. 
der er en almindelig kornig og en storkornig Granit, saale- 
des har man her en almindelig straalig, og eu grov straalig 
Gangmasse; den første er plettet, grøn og rød Hornblende 
med Apatitpunkter, den sidste indeholder store Klumper af 
Apatit mellem Partier af straalig Hornblende med Asbest, 
og i Asbesten atter en ganske vegsteenlignende Masse, ved 
Siden af nogle andre Bestanddele, nemlig Rutil, Titanjern i 
store og smukke Krystaller, — videre Magnetjern, Skapo- 
lith, samt, som store Sjeldenheder, Kalkspatb, Qvarts, Kul- 
blende, bruun Magnesiaglimrner, Kobberkiis og Magnetkiis. 
Ligesom Hornblendeskifer, Qvartsit og Gneis i korte, 
afskaarne Lag staa over Feldspathbruddene ved Buø, Helle, 
Mørefjær, Alve o. s. v. , saaledes staar Glimmerskifer over 
Apatitbruddet i Lykkens Grube ved Kragerø. Et saadant 
Tag — Vuggens Grube ved Kragerø har et lignende be- 
skyttende Tag, men af den ældre Hornblendegranit — synes 
at have befordret den langsomme og fuldstændige Krystal- 
lisation eller Udsondring i Stort. 
Saavel ved Feldspathbruddene som ved Apatitbruddene 
arbeides paa Udvindelsen af et enkelt af en almindelig Berg- 
art-Gangs Mineraler. 
Apatitførende Hornblendegange have vi hidtil bemær- 
ket paa følgende Steder: i Bamble, Søndelev, Gjerrestad, 
Vegaardsheien, Froland, Nissedal, Snarum. 
Augitporphyr i Gange optræder i Feldtet ved Næs- 
kilen. De ligge som Leier, følgende Lagene; men der er 
ogsaa Exempler paa, at de skjære over Lagene og bryde 
ind mellem andre Lag. Massen er mørk, deels med tyde- 
lig Porphyrstruktur, deels uden saadan, kun som tæt Steen. 
Ved hyppige Overskjæringer er det relative Aldersfor- 
hold mellem flere af disse eruptive Bergarter fundet. De 
ere alle yngre end Skifert errænet. I Ordenen fra ældre til 
