Ved Kragero. 
351 
En lignende Bemærkning gjælder i Almindelighed om 
de endog i de nyere Lithologier opregnede accessoriske Mi- 
neraler for hver af de krystallinske Skifere. Naar Gange, 
indeholdende forskjellige Mineraler, paa deres Strøg gjen- 
nemskjære, snart en Glimmerskifer, snart en Hornblende- 
skifer, en reen Qvartsit eller en graa Gneis, snart en Gneis- 
Granit eller en Gabbro, da maa jo ikke alle disse Mineraler 
opføres særskilt under hver af vedkommende Bergarters Be- 
skrivelse. 
Naar saadan urigtig Angivelse engang er skeet og gaar 
fra Haand til Haand i alle Lærebøger, og disse ikke skulle 
renses, da vil det cfterhaanden lede til en fuldstændig For- 
virring. Et Forsøg paa at henføre de Arendalske Mineraler 
til de geologiske Rubriker, hvor de høre hjemme, ere de 
tilsidst meddeelte Lister (se nedenfor). 
Vi skulle til Slutning nævne 2 bekjendte franske For- 
fattere, af hvem vi kunne slutte os nærmere til den sidst 
nævnte. 
Daubrée (Memoire sur les depots metalliferes de la 
Suéde et de la Norvége. Paris 1843) siger vistnok endnu, 
at der meget sjeldent er skarp Grændse mellein Ertsleie- 
stedet og den omgivende Bergart, — at der findes Over- 
gange dei imellem o. s. v. Og om Gangstenen ved de 
Arendalske Leiesteder har han efter de da forhaanden 
værende Mineraler faaet en aldeles falsk Forestilling, som 
tydeligst fremgaar i Tegningen af Lærestvedt Leiested i 
res forekommende 1) i Graniter og Porphyrer, 2) i krystalli- 
niske Skifere o. s. v. Og under 3) nævnes som No. 17, 
20 og 21 krystalliseret Oliogoklas fra Arendal, og Sonnen- 
stein fra Tvedestrand. De tilhøre dog vel begge Granit-Gan- 
gene. 
