Om Parallelstructuren i de ældre Bjergarter 7 
det snart vise sig, at disse liave aldeles forskjellig Characteer og 
Udseende fra dem, som cre et Resultat af den lier omhandlede 
Klovbarhed, ligesom de heller ikke besidde disses bestemte og 
plane Begrændsningsflader. 
Aarsagen til denne Structur har i de senere Aar været 
Gjenstand for Geologernes Forskninger, og man har paaviist, at 
i alle Tilfælde, hvor Klovbarhed er tilstede, har Bjergarten været 
udsat for et Tryk, og er i en mere comprimeret Tilstand end op- 
rindelig, ligesom ogsaa at dette Tryk kan refereres til en mere 
eller mindre iøinefaldende local Aarsag. 
Sorby har viist, at naar Klovbarheden verticalt gjennem- 
sætter horizontale Lag af forskjellig Natur, der saaledes frembyde 
en forskjellig Modstandskraft mod Sidetryk, som f. Ex. et Lag 
a f haard qvartsrig Sandsteen mellem to Lag af mildere Leer- 
skifere, vil man tinde, at det haarde Lag altid ere bolgeformig 
sammenstuvet ved det Tryk fra Siden, der har foraarsaget den 
verticale Klovbarhed, og saaledes har man i Bolgernes Axer et 
Maal for Graden af Sammenstuvningen. Phillips og Sharpe have 
paaviist, at naar Forsteninger ere tilstede i klovbare Bjergarter, 
have hine ikke bibeholdt sine oprindelige Contourer, men ere 
forkortede i een Retning og forlængede i en anden, og vise saa= 
ledes Virkningen af den comprirøerende Kraft, der har virket lodret 
paa Klovbarhedens Retning. Ved Sammenligning af saadanne 
forandrede Forsteninger med de normale har man et Maal for 
Trykkets Størrelse. Ved mikroskopisk Undersogelse af klovbare 
Skifere kan man overbevise sig om, at endog de mindste Par- 
tikler deri ere udstrakte i den ene Retning paa den andens Be- 
kostning, og dette endog saa tydeligt, at man med et Microme- 
ter kan faa noiagtige Maalbestemmelser. Ved Sammenstillingen 
af Fleres Resultater har Sorby beregnet, at for at frembringe 
Klovbarhed f. Ex. i en almindelig Tagskifer, udfordres en Sam- 
mentrykning af omtrent til Halvparten. I de haardere Bjergar- 
