24 
J. C. Hør bye. 
Holmen, vestligt ved Senjen, ligesom paa flere Steder i selve 
Lofoten kunne deslige tomme Rum efter afsondrede og ligesom 
bortsprængte Klippestykker være meget vildledende ved Bestem- 
melsen af den Himmelegn , hvorfra Friktions - Bevægelsen er 
kommen. 
Skaalformige Udslibninger, henhørende til Jættegrydernes 
Kategori, saa jeg etsteds paa Senjen, Render eller Kanaler der- 
imod fleresteds, dog ikke i Lofoten. 
De saare faa Exemplarer af Rullestene, som jeg saa paa 
Qvaløen, vare af den Art, at de maatte høre hjemme paa nærmeste 
Fastland, om ikke paa Øen selv. I det egentlige Lofoten fandt 
jeg kun paa meget faa Steder Samlinger af rullede St ene, hvilke 
imidlertid alle tilhørte Øgruppens egen granitiske Bjergart. — 
At man paa denne Deel af Kysten saaledes skulde ganske savne 
den Veiledning til Bedømmelsen af Friktionsmassernes Gang, 
som fremmede Rullestene kunne yde, tør jeg imidlertid ikke paa- 
staae, da jeg kun sjelden havde Anledning til at besøge Øernes 
Indland; men at Mangelen af ægte Rullestene og af en detritisk 
Formation i det Hele er i hoi Grad paafaldende, om end ikke 
total, er imidlertid vist. 
Retningen af de observerede Friktionsmærker skal jeg nu 
anføre retvisende i Compastimer og Ottendele; den er desuden 
betegnet med Pile paa den hosfoiede Skitse Tab. I Fig. 8. 
Tromsø. Under mit Ophold her var Snedækket paa denne 
lave og jævne 0 endnu altfor almindeligt, til at en omhyggelig 
Undersøgelse kunde foretages, og det er sandsynligt, at Øen har 
bedre Mærker at opvise end de ubetydelige Furer i den 12te 
Time, som jeg fandt paa Øens Vestside; paa Fastlandet i Øst 
for Byen fandt jeg' dem noget tydeligere, løbende mod Nord 2. 
Qvalø. Paa den nordlige Deel af Øen ere Mærkerne ret 
tydelige , jeg fandt her endog fine Striber. Ved Gaarden Krab- 
næs i Nord for Tromsøen løbe. Mærkerne mod N. l|, østligst i 
